prop · GM03115 · 1999-01-01 00:00:00 — bör stödja kommunerna i deras strävan efter att utveckla framgångsrika former för den kommunala utvecklingsgarantin och liknande åtgärder för ungdomar. De närmare formerna för detta bereds inom . 5.2.6 Ökad kunskap om villkoren för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att, i samarbete med och andra berörda myndigheter, kartlägga den kunskap som finns om villkoren för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund samt de åtgärder och metoder som kan användas för att stärka deras ställning i samhället. Härutöver bör ges i uppdrag att informera om resultatet av kartläggningen. Inom ramen för uppdraget bör sär- skilt studera situationen för utsatta flickor. Skälen för regeringens bedömning: har på regeringens uppdrag arbetat med att stärka flickors villkor i samhället. Arbetet har bedrivits på såväl nationell som lokal nivå. Bland annat har ett antal olika seminarier och konferenser genomförts och ett nätverk bildats för dem som arbetar med dessa frågor. Inom ramen för detta arbete har ett riktat utvecklingsprojekt genom- förts beträffande flickor med olika etnisk och kulturell bakgrund. Därvid har det bl.a. framkommit att vissa flickor drabbas hårt av de krockar som i ogynnsamma fall kan uppstå då olika kulturer möts. Under arbetets gång har det uppmärksammats att det saknas djupgående kunskaper om villkoren för dessa flickor vilket försvårar insatser riktade till dem. De kunskaper som finns på området bör därför kartläggas och spridas samti- digt som brister på kunskap identifieras för eventuella insatser längre fram. De som arbetar med integration på lokal nivå bör konsulteras i detta arbete liksom de organisationer som har bildats på språklig, etnisk eller kulturell grund samt olika trossamfund. Regeringen har således för avsikt att ge i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter kartlägga den kunskap som finns om villkoren för flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund samt de metoder som kan användas för att stärka deras ställning i samhället. bör även ges i uppdrag att informera om resultatet av kartläggningen till berörda i olika samhällssektorer. Inom ramen för uppdraget bör studera situationen för särskilt utsatta flickor. 5.2.7 Åtgärder i storstädernas bostadsområden Regeringens bedömning: För att förbättra uppväxtvillkoren i storstä- dernas mest utsatta stadsdelar har avsatts för idrotts- och fritidsverksamhet samt kulturverksamhet 2001. En konferens bör anordnas inriktad på att ta till vara den särskilda sociala och kulturella kompetens som finns hos ungdomar som har sin hembygd i förorter präglade av kulturell och etnisk mångfald. Uppbyggnaden av nätverk mellan lokala föreningar och andra ideella sammanslutningar som utvecklar ungdomsprojekt i storstädernas utsatta stadsdelar bör stödjas ekonomiskt. Skälen för regeringens bedömning: De ungdomar som växer upp i storstadsregionernas förorter är de första som kan göra anspråk på att ha genuina erfarenheter av samlevnad i etnisk och kulturell mångfald och en hembygdskänsla för dessa miljöer. Storstadsregionernas utveckling och framtida storstadsmiljöer kommer också i allt större utsträckning att påverkas och formas av de erfarenheter och den särskilda sociala och kulturella kompetens som dagens unga bär med sig från förorterna. godkände regeringens förslag till nationell politik för storstadsregionerna (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Regeringen har i enlighet med propositionen tillsatt en Storstadsdelegation med ansvar bl.a. för att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och för att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Lokala utvecklingsavtal bör tecknas mellan stat och kommun för de mest utsatta bostadsområdena. För att förbättra uppväxtvillkoren särskilt i de utsatta stadsdelarna avsattes i propositionen till idrotts- och fritidsverksamhet och till kulturverksamhet 2001. Medlen kommer att fördelas inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. En referensgrupp bestående av , () och Riksidrottsför- bundet kommer att följa satsningen. Regeringens insatser innebär att om segregationen långsiktigt skall kunna motverkas är det nödvändigt att de som lever och verkar i utsatta stadsdelar är engagerade i utvecklingsarbetet. I detta arbete utgör ung- domars idéer och skaparkraft omistliga tillgångar. En särskild konferens bör därför anordnas för att ta till vara de ungas visioner och erfarenheter inom ramen för den nationella storstadspolitiken. Lokala ungdomsföreningar och andra ideella sammanslutningar spelar en viktig roll då det gäller att mobilisera och aktivera till ett aktivt lokalt utvecklingsarbete. Erfarenheterna från det tidigare (Projektet för lokal utveckling genom samverkan), vilket drevs 1995 i regi, visar att dessa ideella krafter kan få en ännu större genomslagskraft om de ges möjlighet att regelbun- det dela varandras erfarenheter och idéer. Till skillnad från kommunala förvaltningar och större organisationer saknar de dessvärre naturliga möjligheter till detta. Regeringen har därför för avsikt att särskilt uppmuntra nätverk mellan lokala föreningar och andra ideella sammanslutningar som utvecklar och driver bl.a. ungdomsprojekt i stor- städernas utsatta stadsdelar. Erfarenheter från pilotprojektet , som bedriver i femton medel- stora kommuner, kommer här också att vara värdefulla. 5.2.8 Insatser mot drogmissbruk Regeringens bedömning: Insatser som leder till metodutveckling inom behandling och rehabilitering av unga missbrukare bör upp- märksammas. Överläggningar bör genomföras med Kommunför- bundet, och ideella organisationer för att diskutera hur en sådan utveckling bäst kan främjas. Regeringen har redan tagit initiativ till viktiga insatser för att förebygga narkotikamiss- bruket bland unga. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen konstaterar med oro att attityderna i samhället till användning av droger blivit alltmer positiv. Denna attityd förmedlas bl.a. genom olika livsstilar som snabbt sprids genom media, Internet, musik och reklam direkt riktad till unga. Regeringen anser därför att det är angeläget att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från droger. Det är viktigt för bl.a. trovärdig- heten att stå på saklig grund och utgå från ungdomarnas egen verklighet. Ungdomarna själva är den viktigaste resursen i kampen mot narkotika och andra droger. Detta synsätt präglar de insatser som regeringen tagit initiativ till. För samordning på myndighetsnivå finns inom en nationell ledningsgrupp för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser med socialministern som ordförande. Ledningsgruppen har möjlighet att ta initiativ till projekt av nationellt intresse i syfte att pröva nya metoder för att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från narkotika. Ledningsgruppens initiativ utgår ifrån inställningen att det är viktigt att engagera ungdomarna själva och att utgå från deras egna erfarenheter och uppfattningar. Som exempel på den nationella ledningsgruppens initiativ kan nämnas dels projektet en hemsida på Internet med information till ungdomar, föräldrar, lärare m.fl. och med möjlighet till interaktiv kommunikation. Ett annat initiativ är projektet som drivs med som huvudman. I projektet engageras ungdomar för att stödja yngre kamrater i valet av en drogfri livsstil. OAS (Oberoende AlkoholSamarbetet) tillsattes med uppgift att genom informationsinsatser verka för måttfulla alkoholvanor. OAS har beslutat att prioritera insatser för att bekämpa langning och försäljning av illegal alkohol till ungdomar, att upprätthålla åldersgränserna vid försälj- ning och servering av alkohol samt att motverka berusningsdrickande. OAS:s medlemmar har genomfört olika aktiviteter riktade till ungdomar. En viktig gemensam utgångspunkt vid dessa har varit att stärka den enskildes ansvar, inte bara i det egna förhållningssättet till alkohol utan också i förhållande till andra personer. tillsatte regeringen en med uppgift att bl.a. göra en översyn av det förebyggande arbetet. Ett av de projekt som kommissionen arbetar med handlar om ungdomars inställning till och erfarenheter av droger och om deras syn på förebyggande arbete. Projektet genomförs i nära samarbete med flera ungdomsgrupper runt om i landet. kommer en rapport att lämnas med fokus på vilken roll narkotikan spelar i ungdomars liv och hur ett starkare före- byggande arbete bör vara upplagt. Ett problem i vissa ungdomsgrupper är användningen av dopningspre- parat. Denna typ av missbruk, som ofta har en stark koppling till utseen- defixering och extrema kroppsideal, har blivit kriminaliserat. Utöver detta är det betydelsefullt med förebyggande insatser. I detta arbete har Dopingjouren, vilken är knuten till , en stor betydelse för hela landet. Utöver dessa insatser måste metoder för behandling och rehabilitering ständigt utvecklas. Detta är särskilt tydligt när det gäller mycket unga missbrukare. Det faktum att ungdomar är mer nyfikna på och mindre avståndstagande till narkotika och att gruppen tonåringar ökar kraftigt kan innebära behov av att utveckla nya metoder för rehabilitering av unga missbrukare . Regeringen avser att ta initiativ till överläggningar med bl.a. , och ideella organisationer för att diskutera hur en sådan utveckling kan främjas. Regeringen har ställt till Länsstyrelsernas förfogande för utveckling av kommunernas förebyggande insatser bland ungdomar och missbru- kare. 5.3 Kompetens och entreprenörskap Ungdomars engagemang kännetecknas inte sällan av otålighet och högt tempo. Förhoppningen att nå snabba resultat är mycket stor hos de flesta. Många ungdomar, inte minst de som har svårt att hävda sig i teoretiska studier, har i stället en stark drivkraft som gör dem till goda entreprenö- rer. En viktig uppgift för samhället är att ta till vara denna kraft av ent- reprenörskap och uppmuntra dess positiva utveckling. 5.3.1 Lära för livet modern kunskapssyn i skolan Regeringens bedömning: Skolans arbetssätt måste bidra till att utveckla elevernas förmåga att lära. kommer regeringen att lägga fram sin skrivelse med utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning till . I denna plan kommer regeringen att mer utförligt redovisa sin syn på dessa frågor. Skälen för regeringens bedömning: Ungdomar möter helt andra krav på utbildning . Ett allt mer föränderligt samhälle och en mer krävande arbetsmarknad ställer högre och delvis nya krav på kom- petens. Dagens ungdomar ställs därmed inför andra utmaningar än de som mött tidigare generationer. Ungdomar har dessutom egna mål och uppfattningar om vad som är viktigt i livet och vilken utbildning de öns- kar. I skeden av snabb samhällsomvandling förändras kraven på både skolans kunskapsinnehåll och arbetsformer. Utvecklingen går mot allt högre krav på behärskning av vissa grundläggande kompetenser. Det krävs exempelvis en mycket god för- måga att uttrycka sig muntligt och skriftligt och att snabbt ta till sig skri- ven information såväl inom de flesta yrken som i samhällslivet i övrigt. Krav på förmåga att utnyttja matematiska metoder, symboler och modeller återkommer också inom allt fler områden. Förändringstakten inom samhälls- och arbetslivet innebär att dagens unga inte kan räkna med att bli färdigutbildade i skolan. I stället måste skoltiden ses som grunden till ett livslångt lärande. I ett sådant per- spektiv är det viktigt att utveckla elevernas självförtroende och lust att lära. Skolans arbetssätt måste också bidra till att utveckla elevernas för- måga att lära sig. Utbildningen skall inte bara förse eleverna med kun- skaper utan också förse dem med de verktyg som behövs för att kunna skaffa nya kunskaper när behov uppstår. En utvecklad förmåga att kunna förstå, analysera och sålla information och omvandla den till egen kun- skap är avgörande för ungas möjligheter på framtidens arbetsmarknad. Regeringen kommer att redovisa sin syn på dessa frågor i en utveck- lingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning som läggs fram . I utvecklingsplanen kommer också att behandlas hur gymnasiesko- lans utbud bättre än skall erbjuda eleverna intressanta val mellan program och inriktningar som förbereder för såväl arbetsliv och fortsatta studier som för ett vuxenliv. 5.3.2 Nätverk till stöd för nya verksamheter över hela landet Regeringens bedömning: Olika ungdomscentrum har etablerats över i stort sett hela landet. Uppbyggnaden av nätverk för att stärka erfarenhetsutbytet och stimulera till att liknande verksam- heter etableras på nya orter och i fler bostadsområden bör stödjas. Skälen för regeringens bedömning: har det ideella engagemanget och frivilligarbetet börjat organisera sig i nya former. På ungdomsområdet har sociala entreprenörer byggt upp breda verksamheter i form av träffpunkter och ungdomshus på olika håll i lan- det. De bygger alla på lokala förutsättningar och kan omfatta olika verk- samheter såsom kultur- och utbildningsaktiviteter inom ett och samma projekt. Verksamheten kan drivas av t.ex. en ideell förening, en stiftelse eller ett kooperativ, men gemensamt för dem alla är att de inte entydigt kan räknas in i någon traditionell samhällssektor. Finansieringen till ett och samma projekt sker i princip alltid från flera bidragsgivare och finansieringskällor. I stort sett samtliga verksamheter får kommunala bidrag från en eller flera olika förvaltningar. Andra viktiga finansieringskällor utgörs av statliga medel från främst och , medel från samt projektbidrag från olika stiftelser och fonder. Även bidrag från olika sponsorer förekommer i allt större utsträckning. Likaså kan viss försäljning också bidra till att finansiera verksamheterna. En del av dessa nya ungdomscentrum har etablerade folkrörelser och studieförbund som huvudmän medan andra är nybildade och helt fristå- ende organisationer. Enligt regeringens bedömning har dessa nya verksamheter på ett väsentligt sätt bidragit till utvecklingen av aktiviteter för ungdomar. Det har i allmänhet skett på ungdomars egna villkor. Verksamheterna präglas av att se ungdomars resurser och möjligheter också när det gäller ung- domar med sociala problem och de ger, liksom arbete i t.ex. ungdoms- organisationerna, breda möjligheter till ett konstruktivt informellt lärande. Dessa nya verksamheter visar också ofta på mycket goda resultat när det gäller att nå socialt utsatta ungdomar även när aktiviteterna primärt handlar om kultur och annan fritidsverksamhet. Regeringen ser positivt på att dessa nya verksamheter i allt större utsträckning knyter kontakter och utbyter kunskap och erfarenheter. Till- sammans utgör dessa nya lokala ungdomsverksamheter något av en väx- ande folkrörelse. Regeringen avser därför att ekonomiskt stödja upp- byggnaden av nätverk dem emellan i syfte att såväl stärka erfaren- hetsutbytet som att stimulera framväxten av liknande verksamheter på nya orter och i fler bostadsområden. 5.3.3 Informell utbildning en nyckel till framtida kompeten- ser Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att föreslå metoder som gör det möjligt att bättre ta till vara den infor- mella utbildning som sker i bl.a. olika ungdomsföreningar och ung- domsprojekt samt genom organiserat ungdomsutbyte. Skälen för regeringens bedömning: Den viktigaste platsen för ungdomars kunskapsutveckling är alltjämt skolan. har unga människor själva skaffat sig flera andra metoder för att söka kunskap och utveckla sin kompetens. Skolan som kunskapsför- medlare har därmed fått konkurrens. Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att, i samråd med , studera de särskilda insatser mot ungdomsarbetslösheten som genomförs i och . skulle särskilt identifiera de erfarenheter som skulle kunna överföras till . I sin återrapportering av uppdraget redovisade ett antal likheter och skillnader mellan ungdomsåtgärder i och de två andra länderna. Bland de skillnader myndigheten särskilt betonade återfanns att man i såväl som strävar efter meritvärdering av de arbetsmarknadspolitiska insatserna, bl.a. genom ett mer systematiskt arbete med intyg och referenser. Vid sidan av skolan och olika arbetsmarknadspolitiska insatser före- kommer i också en rad andra aktiviteter som påtagligt bidrar till unga människors kompetensutveckling. Den ökade förekomst av olika typer av ungdomsprojekt som beskrivs ovan i kapitel 5.3.2 har påtagligt bidragit till detta. års ökning av det internationella ungdomsutby- tet är en annan viktig faktor. Den kraftiga utvecklingen inom IT-området, inte minst genom Internet, har också blivit en källa till nya vägar för att finna kunskap och utveckla kompetens. Med dagens krav är det en brist att informell kompetens, inhämtad genom informella utbildningar och erfarenheter, inte kan ge någon form av formellt meritvärde. Detta betyder att kunskaper och erfarenheter som exempelvis förvärvats hos en arbetsgivare inom ramen för en arbets- marknadsåtgärd inte kan tillgodoräknas som en merit. För att skapa en rättvisande bild av ungdomars kompetens och för att förbättra ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden är det viktigt att finna metoder för bättre meritvärdering av informell utbildning. I sitt slutbetänkande Validering av utländsk yrkeskompetens (SOU 1998:165) beskrev utredningen för värdering av utländsk yrkesutbildning på gymnasial nivå och utländska arbetslivserfarenheter en metod som skulle kunna vara överförbar också till detta sammanhang. Slutbetänkandet är f.n. föremål för remissbehand- ling. Regeringen avser att ge i uppdrag att söka vägar och föreslå metoder för att bättre uppmärksamma värdet av den infor- mella utbildning som sker i bl.a. olika ungdomsföreningar och ungdoms- projekt samt genom organiserat ungdomsutbyte. 5.3.4 Ungdomar som entreprenörer att skapa sina egna jobb Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att, i sam- råd med och exportråd, analysera utvecklingen av den s.k. upplevelseindustrin särskilt musik, liksom litteratur och drama samt lämna förslag till insatser som kan särskilt uppmuntra ungdomars initiativ på detta område. Skälen för regeringens bedömning: Ungdomar är ofta nyfikna och många har en stark entreprenörsanda. Det är viktigt att samhället visar sin tilltro till ungdomar och deras förmåga. I takt med den allt snabbare sam- hällsutvecklingen öppnas ständigt nya möjligheter för idéer som kan leda till nya företag och därmed arbeten. Det är viktigt att ungdomar upp- muntras att ta till vara dessa möjligheter. Det kommer troli- gen inte att vara lika självklart för dagens ungdomar som det varit för tidigare generationer att gå in på en redan befintlig arbetsmarknad. De måste räkna med att ha större beredskap för fortsatta och nya studier och andra utvecklingsvägar samt att i högre utsträckning kunna skapa sina egna jobb. Dagens unga besitter värdefull kompetens som ger dem goda förutsätt- ningar att skapa nya arbetstillfällen. Exempel på detta är ungdomars för- språng på IT-området, ungdomars närhet till och känsla för nya värde- ringar och trender i samhället samt många ungdomars erfarenheter av att verka i miljöer med människor med olika etnisk och kulturell bakgrund. Det är också angeläget att särskilt uppmärksamma och ta till vara kvin- nors och flickors erfarenheter och initiativ. agerar i ökad utsträckning på globala markna- der. I takt med bl.a. denna utveckling har IT blivit ett allt viktigare red- skap. Genom IT-utvecklingen, inte minst den ökade kommunikationen via Internet, är de globala marknaderna inte längre förbehållna enbart de stora multinationella företagen. kan också ett litet företag sälja sina varor och tjänster till helt andra delar av världen. Ofta svarar ungdomar för dessa företag och inte sällan återfinns lokalerna i hemmet. Ungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrund är en värdefull resurs för . Genom sina erfarenheter och kontakter med andra länder och kulturer besitter de kunskap och kompetens som är särskilt viktig. Många ungdomar lever ett liv där de inte tydligt skiljer på arbete och fritid. Vanligtvis beror detta på ett starkt personligt engagemang och intresse. Ur dessa olika intressen växer ofta idéer som sedermera kan utvecklas till affärsidéer. Inom såväl den s.k. upplevelseindustrin som IT- och Internetindustrin är ungdomar ofta upphovsmännen. Den växande upplevelseindustrin kan förväntas få allt större betydelse ur sysselsättningssynpunkt. Den rymmer många aktiviteter som ungdomar tagit initiativ till, från exempelvis forsränning och bungy- jump till s.k. nycirkus. Musikbranschen upptar en unik position inom upplevelseindustrin. Den är redan stor, den utvecklas och den består till mycket stor del av unga människor. Musikbranschen har en utvecklingspotential som det finns anledning att uppmärksamma i olika sammanhang. Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i upp- drag att analysera utvecklingen av upplevelseindustrin samt lämna för- slag till insatser för att särskilt uppmuntra ungdomars initiativ på detta område. Det bör också vara uppdrag att bevaka att kvinnors och flickors initiativ får rättmätigt utrymme. Arbetet bör ske i samråd med och exportråd. Arbetet bör också bedrivas i samverkan med berörda organisationer, däribland kvinnoorganisatio- nerna. startas drygt vart femte företag av en person som är . Undersökning från Entreprenörsbarometern (1997/98) visar att fler än hälften av alla unga är intresserade av att starta eget företag. Staten stödjer via olika uppdrag flera initiativ inom ungt företagande. Ett projekt som arbetar med attityder till eget företagande är Entreprenörskap i skolan, som drivs av , . Syftet är att genom olika projekt inom skolorna lära ut och främja entreprenörskap och företagande. Vidare har bl.a. webbsidan, Direktsvar som riktar sig till alla som vill starta eller som driver företag och telefontjänsten Startlinjen samt en finansieringsdatabas som är tillgänglig via Internet. Det är i stor utsträckning unga som använder sig av hemsidorna. På gymnasienivå finns Ung Företagsamhet som är en organisation som hjälper ungdomar att starta, driva och utveckla ett eget företag. Sedan starten har ungefär 48 000 ungdomar deltagit i programmet som får stöd från bl.a. , som stödjer ungdomars företagande och därvid fungerar som rådgivare samt förmedlar kontakter och lån. deltar med tolv skolor i Nordiska miniterrådets projekt reprenörskap som utbildningsmål för ungdom åren 1997 2000. I projek- tet arbetar 38 skolor från de nordiska länderna med tio olika teman. När det gäller de allmänna villkoren för företagande har ett flertal be- slut fattats om bl.a. regelförenkling och förbättrad myndighetsservice som även kommer att underlätta för unga att driva företag. Det finns flera privata initiativ som syftar till att stödja unga entreprenörer, t.ex. Juniorhandelskammaren, som syftar till att utveckla unga människor i bl.a. ledar- och entreprenörskap och , som hjälper unga företagare att starta eget och ger individuell vägledning . Regeringen har vidare beslutat att bidra med till en nationell informationssatsning om den kooperativa företagsformen. Denna satsning går under namnet Starta eget tillsammans och genomförs av de lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) som finns i samtliga län. Ett kooperativt företag kan vara en bra lösning för t.ex. unga som vill dela lika på ansvaret för företaget. Informationssatsningen kommer därför att samordnas med en ungdomsinriktad kampanj, ledd av med stöd från , som bl.a. kommer att resultera i en TV-serie. 5.4 Ökat stöd till ungdomars engagemang för demokrati, rättvisa och framtidstro Det finns mycket som skiljer ungdomar åt kön, klass, etnicitet, bostadsort m.m. Detta avspeglar sig också i skilda levnadsförhållanden och i skilda fritids- och kulturvanor. Regeringen vill bejaka de olikheter som är resultatet av en större öppenhet och tolerans och av den ökande kulturella och etniska mångfalden. Utan dessa olikheter skulle stagnera och inte kunna fortsätta en dynamisk samhällsutveckling.