prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — innebär förändringarna i stället att de takbegränsade utgifterna ökar med ca i förhållande till de utgiftsnivåer som följer av befintliga regler. De föreslagna satsningarna leder till utgiftsökningar på , brutto, och , brutto, . Utöver effekterna på de takbegränsade utgifterna av de redovisade besparingarna kommer regeringens förslag till förändring av utjämningssystemet för kommuner och landsting att medföra att de takbegränsade utgifterna minskar med ca . Eftersom utjämningsavgiften och utjämningsbidraget minskar i samma omfattning är förändringen statsfinansiellt neutral. De föreslagna besparingsåtgärderna och förslaget om förändring i nuvarande utjämningssystem för kommuner och landsting leder sammantaget till utgiftsminskningar på , brutto, och , brutto, . leder regelförändringar till förändrade preliminära utgiftsramar för främst följande utgiftsområden: - Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg: besparing på läkemedelsförmånen och satsning på bland annat handikappade, - Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp: besparing genom bl.a. förändrade regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och förändrad antagandepoängsberäkning, - Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn: besparing på underhållsstöd och nya regler för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, - Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv: minskade utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, delvis till följd av förslaget om anställningsstöd för arbetslösa med långa inskrivningstider vid arbetsförmedlingen, som leder till ett minskat behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, samt satsning på lönebidrag och platsförmedling , - Utgiftsområde 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning: besparing på 2000 2001 genom att i stort ligger kvar på samma nivå som 1999 resten av perioden fram till och med , vilket innebär att den tidigare planerade utbyggnaden inte kan komma till stånd. Satsning på högskoleplatser, forskning, maxtaxa för barnomsorg, allmän förskola och nytt studiestödssystem m.m. , - Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande: besparing på bl.a. räntebidrag och lokala investeringsprogram samt satsning på byggforskning, - Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård: satsningar inom framtidsområdet Hållbara , - Utgiftsområde 22 Kommunikationer: besparing på bl.a. väghållning. - Utgiftsramen för utgiftsområde 25 påverkas dels av den föreslagna höjningen av det generella statsbidraget , dels av att regeringens förslag till förändring i utjämningssystemet för kommuner och landsting minskar utgiftsramen. Utrymme skapas för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. En beskrivning av förslagen till satsningar och besparingar för åren 2000 2002 ges under respektive utgiftsområde i avsnitt 7.4. Makroekonomiska förändringar I förslaget till utgiftsramar har hänsyn även tagits till förändrade makroekonomiska förutsättningar jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen . Totalt medför ändrade makroekonomiska förutsättningar att de takbegränsade utgifterna ökar med ca och med ca jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen (se tabell 7.2). Den öppna arbetslösheten beräknas nu bli högre år jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen. Av främst denna anledning beräknas utgifterna för utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet bli ca högre och ca högre . Effekten på de takbegränsade utgifterna av högre arbetslöshet motverkas delvis av bl.a. följade makroekonomiska faktorer. Utgifterna för basbeloppsanknutna transfereringar inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och inom ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas nu sammantaget bli ca lägre och ca lägre till följd av att prisbasbeloppet antas bli lägre jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen . Avgiften till Europeiska gemenskapen minskar kraftigt jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Större delen av denna minskning beror på att förväntas erhålla en kompensation för det högre avgiftsuttag som beror på att kronan /99 blev svagare än tidigare beräknat. Slutligen beräknas bruttonationalinkomsten uppgå till ett lägre belopp i förhållande till vad som angavs i budgetpropositionen . Detta medför att utgiftsramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd blir lägre. Slutlig pris- och löneomräkning Slutlig pris- och löneomräkning av förvaltningskostnadsanslagen för baserar sig på pris- och löneutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. Löneutvecklingen har beräknats med utgångspunkt i löneutvecklingen inom tillverkningsindustrin. Den slutliga pris- och löneomräkningen har medfört en viss nedjustering av flertalet utgiftsområden jämfört med de beräknade nivåer som presenterades i budgetpropositionen . görs en preliminär beräkning av löne- och prisökningen på anslagen för förvaltningsändamål. Den slutliga pris- och löneomräkningen minskar anslagsnivåerna med ca i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen . Nedrevideringarna av anslagen har framför allt skett inom löneintensiva utgiftsområden. Volymeffekter Ändrade antaganden om den demografiska utvecklingen och andra volymfaktorer inom områden innebär att utgiftsramarna sammantaget ökar med ca och med . I förhållande till vad som angavs i budgetpropositionen beräknas utgifterna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bli ca högre och ca högre , främst till följd att utgifterna för läkemedelsförmånen förväntas bli högre på grund av större volymer och dyrare läkemedel. Effekten på utgiftsramen av dessa förändringar motverkas delvis av den föreslagna besparingen på läkemedelsförmånen. Förändrade volymer inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp medför att utgiftsramen höjs med ca och med ca , främst på grund av ökad sjukfrån- varo. Utgiftsramarna påverkas också av att vissa tidigare icke preciserade besparingar föreslås genomföras med mindre belopp än planerat. Detta gäller t.ex. inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn där besparingen på underhållsstödet nu föreslås uppgå till ett lägre belopp än vad som beräknades i budgetpropositionen . Minskning av anslagsbehållningar För att ta hänsyn till den möjlighet som myndigheter och regeringen har att föra över medel till kommande budgetår ingår posten Minskning av anslagsbehållningar under utgiftstaket. Denna post är en prognos på användningen av tidigare anslagna men ännu ej förbrukade medel. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar är en osäker faktor i utgiftsberäkningen. Minskningen av anslagsbehållningarna bedöms bli ca , och . De angivna beloppen avser skillnaden mellan användningen av sparade medel från tidigare budgetår och uppbyggandet av nytt anslagssparande. Eventuellt utnyttjande av anslagkredit ingår också i de angivna beloppen . I budgetpropositionen beräknades minskningen av anslagsbehållningarna till och till . Anledningen till att posten Minskning av anslagsbehållningar nu revideras upp är bl.a. att användningen av begränsningsbelopp för utgifterna på vissa anslag kan leda till en senareläggning av anslagsförbrukningen (se avsnitt 5.3.1). Förslaget till utgiftsramar och beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och av förbrukningen av anslagsbehållningarna innebär att de takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till , och . beräknas de takbegränsade utgifterna vara ca högre jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . beräknas de takbegränsade utgifterna nu vara ca högre. 7.3 Budgeteringsmarginal, utnyttjande av saldoutrymme och utgiftstak för offentlig sektor 7.3.1 Budgeteringsmarginalen och saldoutrymmet Den makroekonomiska utvecklingen och de ekonomiska konsekvenserna av befintliga eller beslutade regler kan bli annorlunda än de som antas när ett utgiftstak fastställs. Eftersom ut- giftstaket är nominellt och inte skall ändras till följd av förändrade tillväxtförutsättningar skall budgeteringsmarginalen utgöra en buffert mot bl.a. högre prisnivå, lägre tillväxt och högre arbetslöshet. Budgeteringsmarginalen skall också utgöra en buffert mot den osäkerhet som följer av systemet med möjlighet till anslagssparande och utnyttjande av anslagskredit. Budgeteringsmarginalen för det kommande budgetåret skall rymma denna osäkerhet. Vad gäller de därpå följande budgetåren skall budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Budgeteringsmarginalen får inte innebära att respekten för målen för finansiellt sparande i offentlig sektor minskar, utan skall i första hand ge flexibilitet och därmed förhindra revideringar av utgiftstaket. Budgeteringsmarginalen ingår inte i de tidigare redovisade saldoberäkningarna för staten och den offentliga sektorn. Ett ianspråktagande av budgeteringsmarginalen försämrar därmed statens och den offentliga sektorns finanser. Budgeteringsmarginalen för beräknas uppgå till efter det att hänsyn har tagits till föreslagna besparingsåtgärder och beslutade begränsningsbelopp för vissa anslag (se avsnitt 5.3). Budgeteringsmarginalen för beräknas uppgå till ca . Budgeteringsmarginalen för beräknas därmed vara mindre än vad som angavs i budgetpropositionen . Regeringen kommer att mycket noga följa utgiftsutvecklingen och kommer att återkomma med åtgärder om dessa marginaler inte visar sig vara tillräckliga. är budgeteringsmarginalen betryggande stor. Budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till , vilket är en minskning med ca jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Förslaget till utgiftstak för i avsnitt 7.1 innebär att budgeteringsmarginalen för beräknas uppgå till ca . Ju längre fram i tiden det aktuella budgetåret ligger desto större är osäkerheten rörande såväl den makroekonomiska utvecklingen som effekterna av redan fattade beslut. Osäkerheten i beräkningarna ökar därför över tiden. Den budgeteringsmarginal som krävs för att hantera osäkerhet måste därför vara större längre fram i tiden. Denna bedömningen gjordes även ekonomiska vårproposition där principerna för budgeteringsmarginalen redovisades. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bedöma om den nya budgetprocessens mål och intentioner har infriats. I utredningsuppdraget ingår bl.a. att bedöma om utgiftstakets nuvarande konstruktion erbjuder tillräcklig flexibilitet inom och mellan åren. Utredaren skall vidare analysera hur olika former av osäkerhet och risker har hanterats inom utgiftstaket och därvid belysa hur budgeteringsmarginalen har använts. I detta arbete ryms bl.a. att föreslå riktlinjer för den nivå på budgeteringsmarginalerna för de kommande tre åren som krävs för att nämnda osäkerheter skall kunna hanteras. Betydande prognosfel kan förekomma även under ett pågående budgetår, bl.a. till följd av myndigheternas möjlighet att utnyttja anslagssparande och anslagskredit. En riktlinje för budgeteringsmarginalens minsta nivå under det pågående budgetåret, som innebär att utgiftstaket med stor sannolikhet kan utan att besparingsåtgärder behöver vidtas, bör därför också tas fram. Utöver målet att statens och ålderspensionssystemets utgifter skall rymmas inom fastlagda utgiftstak är målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn centralt. De mål som tidigare fastställt för åren 1999 2001 är ett finansiellt sparande i den offentliga sektorn på av BNP år av BNP . Av redogörelsen i avsnitt 4.1.2 framgår att målet föreslås uppgå till av BNP för . Vid oförändrade skatteregler kan den offentliga sektorns skatteintäkter i stora drag förväntas följa bruttonationalproduktens utveckling . innebär förslaget till utgiftsramar i avsnitt 7.2 att de offentliga utgifterna kommer att utvecklas långsammare än BNP, trots att den offentliga konsumtionen ökar realt. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn och den del av överskottet som överträffar målsatta överskott - det s.k. saldoutrymmet - kan därför förväntas öka successivt över tiden. Beräkningarna i avsnitt 4.7 visar att ett saldoutrymme i princip saknas för . Eftersom saldoutrymmet är av samma storlek som budgeteringsmarginalen torde saldomålet och utgiftstaket sätta en ungefär lika stram restriktion för utgifterna. beräknas emellertid överskottet i de offentliga finanserna överstiga det målsatta överskottet. Som framgår av redovisningen i avsnitt 4.7 förväntas det finansiella sparandet i offentliga sektorn öka till ca och till ca . Saldoutrymmet beräknas uppgå till ca och ca . Saldoutrymmet för åren 2001 2002 antas i denna proposition beräkningstekniskt tillföras hushållssektorn. 7.3.2 Beräkning av utgifterna för den offentliga sektorn Regeringens förslag: De offentliga utgifterna beräknas till , och . Utgiftstaket för den offentliga sektorn beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De interna transaktionerna består huvudsakligen av olika former av statsbidrag till kommunsektorn och av de statliga ålderspensionsavgifter som förs från staten till ålderspensionssystemet . Att skall godkänna ett tak för hela den offentliga sektorn motiveras bl.a. med att det är de offentliga utgifterna som är avgörande för skatteuttagets nivå. Utgiftstaket har en annan innebörd för den kommunala sektorn än för staten. Eftersom kommunernas utgifter inte fastställs av kan inte direkt påverka storleken på dessa utgifter. I det statliga utgiftstaket ingår dock statens bidrag till kommunerna, vilket innebär att indirekt påverkar de kommunala utgifternas storlek. fastställde beräkningen av den offentliga sektorns utgifter till för , för och för . Utgiftstaket för den offentliga sektorn revideras nu i förhållande till de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen till följd av en reviderad beräkning av konsumtion och interna transaktioner. Av posten interna transaktioner på utgörs av transaktioner mellan staten och den kommunsektorn och ca av transaktioner mellan statsbudgeten och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftstaket för den offentliga sektorn åren 1999 2002 beräknas till 1 051, 1 077, 1 114 respektive . Tabell 7.3 Utgiftstak för den offentliga sektorn Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Staten inkl. ålders- pensionssystemet 720 753 761 786 810 Kommunerna 466 476 492 510 526 Interna transaktioner 151 178 175 182 184 Summa 1 Procent av BNP 57,4 56,9 56,3 56,0 55,6 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 7.4 Beskrivning av utgiftsområde 1 27 Utgiftsområde 1: Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 4 328 4 180 4 730 4 215 4 483 4 629 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dess myndigheter, regeringen, centrala myndigheter samt mediefrågor. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till ca , varav till regeringen m.m., till och dess myndigheter samt till mediefrågor. Utgiftsområdesramen är beräknad med hänsyn till ordförandeskap i . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 1 981 1 705 1 743 1 489 1 528 1 579 Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , , , , m.fl. Vidare ingår vissa administrativa kostnader för statsskuldens upplåning och låneförvaltning, vissa tidsbegränsade åtaganden samt revisorer. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till centrala myndigheter och nämnder. Utgiftsområde 3 och uppbörd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 5 864 5 811 6 025 5 770 5 837 5 919 Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till ca , varav ca till skatteförvaltningen. har i anslutning till budget- underlaget i en fördjupad resursanalys bl.a. tagit upp det långsiktiga resursbehovet för kontrollverksamheten. har i flera projekt behandlat skattekontrollen och dess effekter och en granskning har även gjorts av revisorer. Det finns således ett omfattande material att ta ställning till vad gäller skattekontrollens inriktning och omfattning och regeringen avser att redovisa sin bedömning i budgetpropositionen för . kommer att omorganiseras. Myndigheten förändras från att bestå av och tolv regionala myndigheter till att vara en myndighet med en central ledning och sex tullregioner. Organi- sationen har utformats för att ge bättre förutsättningar för en enhetlig tillämpning av re- gelverk och rutiner. Den kommer även att innebära en effektivisering av arbetet i och med att fler personer kommer att arbeta i den operativa verksamheten och färre inom administrationen. Resurserna kommer att koncentreras till de områden där trafiken är som mest intensiv. Sammantaget bör detta enligt regeringen bl.a. resultera i en effektivare kontrollverksamhet. Inom pågår ett utvecklings- och effektiviseringsarbete bl.a. inom det s.k. RISK- projektet. Projektet vidareutvecklas nu inom vilket bör ge en ännu effektivare tullhantering och därmed även en ökad kvalitet och träffsäkerhet i kontrollarbetet. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 21 413 21 919 22 365 22 143 22 377 22 707 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav polisväsendet svarar för ca . tillförs rättsväsendet ytterligare för fortsatt modernisering av rättsväsendet. En viktig fråga i detta sammanhang, inte minst när det gäller arbetet inom åklagarväsendet, är att utveckla bekämpningen av ekonomisk brottslighet, inklusive miljöbrottslighet. Avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna medför engångsvisa kostnader för domstolsväsendet. Regeringen avser att återkomma till när det gäller de medel som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 2 638 2 871 3 011 2 828 2 858 2 889 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utrikesförvaltningen, dvs. och de 102 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, information om i utlandet samt Europainformation. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav anslaget till utrikesförvaltningen uppgår till och bidragen till internationella organisationer till . Utgiftsområdet beräknas minskas med på grund av en besparing på bidrag till vissa internationella organisationer. Utgiftsområde 6 Totalförsvar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 42 409 44 108 45 609 44 857 44 527 43 538 Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och civila försvaret, , nämnder samt stödverksamhet till det militära och det civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även internationell fredsfrämjande verksamhet med svensk militär trupp utomlands. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till det militära försvaret, till det civila försvaret och till övrig verksamhet. Regeringen beslutade om prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar. I propositionen föreslår regeringen att nästa försvarsbeslut skall omfatta åren 2002 - 2004. Regeringen lägger vidare fram förslag till säkerhetspolitiska mål och till försvarspolitikens inriktning. Regeringen lägger också fram förslag till inriktning avseende den ekonomiska ramen för utgiftsområdet, som 2004 skall vara mindre än ramen för samt att ett omställningsbidrag anslås med och med . Vidare föreslås att den s.k. teknikfaktorn avskaffas . Förslagen i nämnda proposition innebär inga förändringar av de ekonomiska ramarna för utgiftsområdet för innevarande försvarsbeslutsperiod. Däremot anger regeringen att åtgärder bör vidtas redan fr.o.m. innevarande budgetår, dels för att möjliggöra minskningen av den ekonomiska ramen under nästa försvarsbeslutsperiod, dels för att kunna hantera problemen under innevarande försvarsbeslutsperiod, vilka har medfört att den planerade verksamheten inte ryms inom de beslutade ekonomiska ramarna. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 11 479 11 900 11 985 12 458 13 298 13 164 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna internationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och 0,8 miljarder till samarbete med . Den totala biståndsramen 1999 (inklusive utgifter som redovisas under andra utgiftsområden) uppgår till motsvarande av bruttonationalinkomsten (BNI). Ramen för beräknas till av BNI, vilket motsvarar . Ramen ökas år av BNI och år av BNI. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt administration m.m. Avräkningens storlek beräknas utifrån vid budgeteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Regeringen kommer att föra en bedömning av de kort- och långsiktiga konsekvenserna av utgiftsbegränsningen . Ett program för samarbetet med har beslutats av för perioden - 2001 som totalt omfattar . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 4 186 4 324 4 436 4 217 4 431 3 885 Utgiftsområdet omfattar statlig migrations- och integrationspolitik. I området ingår även delar av storstadspolitiken. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till migrationspolitiken och till integrationspolitiken. I förhållande till tidigare antaganden i budgetpropositionen bedöms nu att fler asylsökande än beräknat kommer att erhålla uppehållstillstånd. Antalet asylsökande från och före detta fortsätter att ligga på samma höga nivå som redovisades i budgetpropositionen . Det har emellertid visat sig att fler personer från dessa länder har skyddsbehov och att färre avvisningar kommer att kunna genomföras än vad som då antogs. Den senaste utvecklingen i ger dessutom anledning till stor oro. har åtagit sig att ge tillfälligt skydd för upp till 5 000 personer av de fördrivna från Kosovo som befinner sig i dess närområde. Antalet registrerade i Statens invandrarverks mottagandesystem kan därför också komma att bli högre än vad som tidigare beräknats . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen inom området vad gäller prognoser och utgifter samt vid behov återkomma i budgetpropositionen . I betänkandena Ökad rättsäkerhet i asylärenden NIPU (SOU 1999:16) och Uppehållstillstånd på grund av anknytning (SOU 1997:142) behandlas den s.k. tvåårsregeln för misshandlade kvinnor. Den s.k. tvåårsregeln innebär i regel att den utländska parten inte har rätt till uppehållstillstånd i om förhållandet upphör innan har gått. Betänkandena kommer att remitteras. Satsningen på Ett för alla fortsätter att vara ett prioriterat område (avsnitt 1.4.3) och regeringen har beräknat anslag för utvecklingsinsatser i storstädernas utsatta bostadsområden även för . beräknas för kostnader till följd av regeringens aviserade proposition om en samlad minoritetspolitik med inriktning på skydd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Medlen bör enligt regeringens bedömning tills vidare ligga under utgiftsområde 8. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till hur de anvisade medlen skall fördelas mellan de utgiftsområden och anslag som berörs av minoritetspolitiken. minskas anslaget A3 Migrationspolitiska åtgärder, anslagspost 3 Återvandringsinsatser m.m. och B3 Integrationsåtgärder med vardera. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 23 124 24 012 24 574 25 351 26 271 26 299