prop · GM0310 · 1999-01-01 00:00:00 — För att ändå skulle ha möjlighet att överklaga t.ex. beslut om förordnande av offentlig försvarare infördes en ny lag lagen om rätt för att överklaga vissa beslut om ersättning m.m. I den lagen föreskrivs att har rätt att, på samma sätt som en part, överklaga ett beslut av domstol om ersättning av allmänna medel till målsägande m.fl. samt beslut om förordnande eller byte av offentlig försvarare. Däremot omfattas inte beslut om återbetalning av kostnader för offentlig försvarare. Återbetalningsskyldigheten kan avse mycket stora belopp och besluten kan avse viktiga principiella frågor. Konsekvenserna för den enskilde kan bli mycket stora. Det finns också i vissa fall behov av vägledande uttalanden från högre rätt, se t.ex. NJA 1997 s. 862. Samma behov finns också vad gäller beslut om byte och förordnande av målsägandebiträde samt beslut om ersättningsgaranti enligt 17 kap. 7 a § . I dessa fall kan bara överklaga själva ersättnings- besluten i anledning av ett förordnande eller beslut om ersättningsgaranti. Det finns ingen anledning att undanta de nu uppräknade besluten från talerätt. Därför föreslår regeringen att skall kunna överklaga även dessa beslut. Enligt rättshjälpslagen och lagen om offentligt biträde kan Domstols- verket även överklaga ett beslut till fördel för den enskilde. Detta var tidigare också möjligt beträffande beslut angående offentlig försvarare. Även om denna möjlighet utnyttjas mycket sällan kan det i enstaka fall finnas behov av en sådan möjlighet även i dessa sammanhang. Rege- ringen anser därför att lagen bör ändras så att kan överklaga beslut även till fördel för den enskilde. De domstolar som tagit del av utkastet har inte haft något att erinra mot bestämmelsernas placering. har däremot förordat att de nya bestämmelserna tas in i , och lagen (1988:609) om målsägandebiträde alternativt att samtliga bestäm- melser om talerätt, dvs. även bestämmelserna om överklagande av beslut enligt rättshjälpslagen och lagen om offentligt biträde, tas in i en lag. De förslag som lämnat innebär enligt regeringens mening antingen att regleringen blir mer splittrad eller att mer omfattande ändringar krävs. Regeringen anser att de nya bestämmelserna bör placeras i lagen om rätt för att överklaga vissa beslut om ersättning m.m. 7 Återbetalning av ansökningsavgift Regeringens bedömning: Det skall vara möjligt att i vissa fall återbetala en ansökningsavgift som betalats innan rättshjälp har beviljas. Detta kräver en ändring i förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. avstyrker dock förslaget och menar att det kommer att medföra administrativt merarbete för domstolarna. Skälen för regeringens bedömning: I promemoria föreslås att det skall vara möjligt att i vissa fall återbetala en ansökningsavgift när rättshjälp beviljas först sedan avgiften redan har betalats. En av förmånerna enligt rättshjälpslagen är att den som har beviljats rättshjälp inte behöver betala ansökningsavgift i domstol. Som exempel kan nämnas att avgiften för en stämningsansökan uppgår till . Någon möjlighet att återbetala en ansökningsavgift i de fall rättshjälp beviljas först sedan avgiften har betalats finns inte . Om rättshjälp inte har beviljats av lämnas vanligen rättshjälpsansökan in med ansökan om stämning. I sådana fall tar domstolen först ställning till rättshjälpsansökan. För det fall ansökan bifalls behövs inte någon ansökningsavgift men om den avslås föreläggs käranden/sökanden att betala ansökningsavgift. Enligt rättshjälpslagen krävs i bl.a. i angelägenheter rörande äkten- skapsskillnad att det finns särskilda skäl för rättshjälp för att rättshjälp skall beviljas. Det medför att det i vissa fall inte finns särskilda skäl för en stämningsansökan men att det under målets handläggning uppstår sådana skäl. I andra fall kan det vara så att det av en stämningsansökan inte framgår om det finns tillräckliga skäl för rättshjälp men att detta senare framgår av svaromålet. Detta innebär att vissa personer måste betala ansökningsavgift trots att de senare får rättshjälp. Detta problem har lösts på olika sätt i olika domstolar. På något håll har stämning utfärdats trots att ansökningsavgiften inte har betalats och rättshjälpsansökan har behandlats först sedan svaromålet har kommit in. Ett sådant förfarande torde knappast ha stöd i lagen. I andra fall har rättshjälp beviljats trots att kanske varit tveksamt om det funnits tillräckliga skäl. Av svaromålet har det sedan i vissa fall framgått att alla eller i stort sett alla yrkanden har medgetts och att det därmed inte fanns något behov av rättshjälp. En bestämmelse som medger att ansökningsavgiften kan återbetalas om rättshjälp beviljas i ett senare skede av processen skulle kunna lösa dessa problem. Som påpekat kan en sådan bestämmelse orsaka domstolarna visst merarbete. Å andra sidan torde det vara fråga om ett fåtal fall och man kan med den nya bestämmelsen undvika det merarbete som förekommer vilket består i att begära komplettering av en rättshjälpsansökan. Regeringen avser därför att göra en ändring i förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna. Som påpekar finns det inte tillräckliga skäl att begränsa bestämmelsen till att bara avse mål om äktenskapsskillnad. En generell bestämmelse med möjlighet till återbetalning även i andra mål torde var enklare att tillämpa och det ytterligare antal mål det kan bli fråga om torde vara mycket begränsat. 8 Ekonomiska konsekvenser Enligt bedömning kommer förslagen inte att medföra några kostnadsökningar eller endast mycket begränsade sådana. Höjningen av inkomstgränsen kan enligt regeringens bedömning leda till att rättshjälpskostnaderna övergångsvis ökar med någon eller ett par . Det nya beräkningssättet för underårigas ekonomiska underlag och möjligheten till avgiftsbefrielse innebär att det troligen tillkommer ett litet antal ytterligare personer som kan erhålla rättshjälp och att de avgifter som de underåriga skall betala kan bli lägre. Sedan nya bestäm- melser om underhållsstöd infördes har dock antalet mål vid allmän domstol om fastställelse av underhållsbidrag minskat kraftigt. Denna typ av mål var tidigare den i särklass vanligaste där underåriga var in- blandade. I praktiken är det numera endast ett fåtal angelägenheter där underåriga är parter och behöver rättshjälp. Det kan således endast bli fråga om marginella kostnadsökningar. De ökade möjligheterna till överklagande för torde leda till vissa besparingar eftersom har möjlighet att få till stånd ändring av beslut som annars skulle medföra kostnader för staten. kan också genom denna talerätt verka för en enhetlig praxis vilket kan medföra besparingar . Regeringen delar alltså uppfattning att ändringarna sammantagna inte kommer att medföra annat än mycket begränsade kostnadsökningar. Rättshjälpsanslaget behöver därför inte tillföras några extra resurser. 9 Författningskommentar 9.1 Förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619) 4 § Det nya tredje stycket innebär att en rättssökande som är underårig helt kan befrias från rådgivningsavgift. Liksom gällde för avgiftsbefrielse enligt rättshjälpslag är avsikten att bestämmelsen skall tillämpas restriktivt. Vid nedsättning av rådgivningsavgiften har den som lämnar rådgivning enligt 5 § möjlighet att få ersättning av staten för mellanskillnaden mellan hel avgift och den nedsättning som görs. Som framgår av bestämmelsen är det den som lämnar rådgivning som beslutar om nedsättning. Det tidigare tredje stycket utgör nu paragrafens fjärde stycke. 6 § Ändringen innebär att gränsen för rätt till rättshjälp höjs från till . 23 § Det nya fjärde stycket innebär att en rättssökande som är underårig helt kan befrias från rättshjälpsavgift. Liksom gällde för avgiftsbefrielse enligt rättshjälpslag är avsikten att bestämmelsen skall tillämpas restriktivt. Ett exempel på när avgiftsbefrielse kan komma ifråga kan vara när en underårig som helt saknar tillgångar, för talan om under- hållsbidrag som inte kan erhållas genom det statliga underhållsstödet. Det tidigare fjärde stycket utgör nu paragrafens femte stycke. 24 § Tillägget i andra stycket innebär att en underårig kan få sin rätts- hjälpsavgift jämkad till noll. Bestämmelsen är tillämplig även när beslut om rättshjälp har fattats före . Jämkning kan alltså ske när det ekonomiska underlaget har fastställts enligt äldre bestämmelser om de nya bestämmelserna innebär att underlaget förändras väsentligt. I sista stycket har en språklig justering gjorts så att detta stycke blir tillämpligt även på den nya jämkningsregeln. Bestämmelsen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. 38 § Ändringen innebär att det tidigare tredje stycket har strukits. Därmed skall underårigas ekonomiska underlag beräknas endast med beaktande av den underåriges egna ekonomiska förhållanden. 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1621) om rätt för att överklaga vissa beslut om ersättning m.m. Genom tillägget i första stycket får möjlighet att klaga på själva beslutet om ersättningsgaranti och inte som tidigare endast på ersättningen till bodelningsförrättaren. Dessutom har, som ett för- tydligande, ordet målsägandebiträde lagts till uppräkningen i första stycket. I slutet av första stycket har ett tillägg gjorts så att talerätt omfattar även förordnande och byte av målsägandebiträde samt beslut i fråga om sådan återbetalningsskyldighet som den som döms för ett brott kan åläggas att betala för statens kostnader för försvarare och målsägandebiträde. Det innebär att kan överklaga beslut om att kostnaderna skall stanna på staten liksom beslut om att den dömde skall betala hela eller en del av kostnaderna för försvarare och målsägandebiträde. I sista stycket begränsas den tid som har till sitt förfogande för ett överklagande. Dessutom ges rätt att överklaga beslut även till fördel för en enskild. Motsvarande bestäm- melser finns i rättshjälpslagen (1996:1619) och lagen om offentligt biträde (1996:1629). författningsförslag Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619) Härigenom föreskrivs att 4, 6, 23 och 38 §§ rättshjälpslagen (1996:1619) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § 4 § Rådgivning enligt denna lag lämnas i en rättslig angelägenhet av en advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå i sammanlagt högst . Rådgivning kan också lämnas av någon annan som kan förordnas som rättshjälps- biträde enligt 26 §. Rådgivning enligt denna lag lämnas i en rättslig angelägenhet av en advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå i sammanlagt högst . Rådgivning kan också lämnas av någon annan som kan förordnas som rättshjälps- biträde enligt 26 §. Rådgivning lämnas mot en avgift som betalas till den som lämnar rådgivningen. Den som har lämnat rådgivning får sätta ned avgiften till hälften om den rättssökandes ekonomiska för- hållanden ger anledning till det. Rådgivning lämnas mot en avgift som betalas till den som lämnar rådgivningen. Den som har lämnat rådgivning får sätta ned avgiften till hälften om den rättssökandes ekonomiska för- hållanden ger anledning till det. Om förutsättningar för ned- sättning enligt 23 § fjärde stycket är uppfyllda får avgiften efterges. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar närmare bestämmelser om rådgivningsavgift och nedsättning av rådgivningsavgift. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar närmare bestämmelser om rådgivningsavgift och nedsättning av rådgivningsavgift. 6 § 6 § Rättshjälp får beviljas en fysisk person vars ekonomiska underlag enligt 38 § inte överstiger . Rättshjälp får beviljas en fysisk person vars ekonomiska underlag enligt 38 § inte överstiger . Rättshjälp får även beviljas ett dödsbo om det finns synnerliga skäl. I 14 § finns bestämmelser om övergång av rättshjälp till dödsbo. Rättshjälp får även beviljas ett dödsbo om det finns synnerliga skäl. I 14 § finns bestämmelser om övergång av rättshjälp till dödsbo. 23 § 23 § Den som har beviljats rättshjälp skall betala en rättshjälpsavgift som bestäms med hänsyn till kostnaderna för rättshjälpsbiträdet och den rättssökandes ekonomiska underlag enligt 38 §. Den som har beviljats rättshjälp skall betala en rättshjälpsavgift som bestäms med hänsyn till kostnaderna för rättshjälpsbiträdet och den rättssökandes ekonomiska underlag enligt 38 §. Rättshjälpsavgiften, som aldrig får överstiga kostnaderna för rättshjälpsbiträdet, utgör Rättshjälpsavgiften, som aldrig får överstiga kostnaderna för rättshjälpsbiträdet, utgör 1. av kostnaderna om det ekonomiska underlaget inte överstiger , 1. av kostnaderna om det ekonomiska underlaget inte överstiger , 2. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 20 000 men inte , 2. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 20 000 men inte , 3. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 40 000 men inte , 3. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 40 000 men inte , 4. tjugo procent av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 80 000 men inte , 4. tjugo procent av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 80 000 men inte , 5. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 120 000 men inte , 5. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 120 000 men inte , 6. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger . 6. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger men inte . Avgift för rådgivning utöver skall avräknas från den lägsta avgift som anges i andra stycket 2 6. Avgift för rådgivning utöver skall avräknas från den lägsta avgift som anges i andra stycket 2 6. Om den rättssökande är underårig och hans eller hennes ekonomiska förhållanden ger anledning till det får procentsatsen som anges i 23 § andra stycket nedsättas till noll. Avgiften för dödsbo som beviljas rättshjälp bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn till dödsboets och dödsbodelägarnas ekonomiska förhållanden. Om rättshjälp övergår till ett dödsbo beräknas rättshjälpsavgiften med ledning av den avlidnes ekono- miska underlag. Avgiften för dödsbo som beviljas rättshjälp bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn till dödsboets och dödsbodelägarnas ekonomiska förhållanden. Om rättshjälp övergår till ett dödsbo beräknas rättshjälpsavgiften med ledning av den avlidnes ekono- miska underlag. 38 § 38 § Med ekonomiskt underlag avses i denna lag den rättssökandes beräknade årsinkomst sedan hänsyn tagits till underhålls- skyldighet, förmögenhetsför- hållanden och skuldsättning enligt andra stycket. Med ekonomiskt underlag avses i denna lag den rättssökandes beräknade årsinkomst sedan hänsyn tagits till underhålls- skyldighet, förmögenhetsför- hållanden och skuldsättning enligt andra stycket. Bidrar den rättssökande till underhållet av barn skall den beräknade årsinkomsten minskas med för varje barn, dock högst . Är den rätts- sökandes betalningsförmåga väsentligen ökad eller nedsatt på grund av förmögenhetsinnehav eller skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall den beräknade årsinkomsten jämkas genom att skäligt belopp läggs till eller dras ifrån. Bidrar den rättssökande till underhållet av barn skall den beräknade årsinkomsten minskas med för varje barn, dock högst . Är den rätts- sökandes betalningsförmåga väsentligen ökad eller nedsatt på grund av förmögenhetsinnehav eller skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall den beräknade årsinkomsten jämkas genom att skäligt belopp läggs till eller dras ifrån. En underårigs ekonomiska underlag skall bestämmas med hänsyn även till föräldrarnas ekonomiska förhållanden. Närmare bestämmelser om hur det ekonomiska underlaget skall beräknas meddelas av regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer. Närmare bestämmelser om hur det ekonomiska underlaget skall beräknas meddelas av regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer. Förslag till ändring i förordningen (1987:452) om avgifter vid allmänna domstolar Härigenom föreskrivs att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 5 §, med följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I mål där ansökan om rättshjälp har beviljats sedan ansöknings- avgift har erlagts och fråga har varit om tillämpning av 11 § första stycket rättshjälpslagen (1996:1619), skall ansöknings- avgiften återbetalas till den rätts- sökande. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över har avgetts av ombudsmän, , , , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Rättshjälps- myndigheten, , Riksåklagaren, , Riks- revisionsverket, , , , , , Föreningen jurister vid allmänna advokatbyråer, Samfundet för Juridiska byråer. , , och Länsrätten i har deltagit i beredningen av förslaget om utvidgad talerätt för . Lagrådsremissens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619) Härigenom föreskrivs att 4, 6, 23, 24 och 38 §§ rättshjälpslagen (1996:1619) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Rådgivning enligt denna lag lämnas i en rättslig angelägenhet av en advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå i sammanlagt högst . Rådgivning kan också lämnas av någon annan som kan förordnas som rättshjälpsbiträde enligt 26 §. Rådgivning lämnas mot en avgift som betalas till den som lämnar rådgivningen. Den som har lämnat rådgivning får sätta ned avgiften till hälften om den rättssökandes ekonomiska förhållanden ger anledning till det. Är den rättssökande underårig får avgiften sättas ned till noll, om sökandens ekonomiska förhållan- den ger anledning till det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare bestämmelser om rådgivningsavgift och nedsättning av rådgivningsavgift. 6 § Rättshjälp får beviljas en fysisk person vars ekonomiska underlag enligt 38 § inte överstiger . Rättshjälp får beviljas en fysisk person vars ekonomiska underlag enligt 38 § inte överstiger . Rättshjälp får även beviljas ett dödsbo om det finns synnerliga skäl. I 14 § finns bestämmelser om övergång av rättshjälp till dödsbo. 23 § Den som har beviljats rättshjälp skall betala en rättshjälpsavgift som bestäms med hänsyn till kostnaderna för rättshjälpsbiträdet och den rättssökandes ekonomiska underlag enligt 38 §. Rättshjälpsavgiften, som aldrig får överstiga kostnaderna för rättshjälpsbiträdet, utgör 1. av kostnaderna om det ekonomiska underlaget inte överstiger , 2. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 20 000 men inte , 3. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 40 000 men inte , 4. tjugo procent av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 80 000 men inte , 5. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger 120 000 men inte , 6. av kostnaderna, dock , om det ekonomiska underlaget överstiger . Avgift för rådgivning utöver skall avräknas från den lägsta avgift som anges i andra stycket 2-6. Är den rättssökande underårig får det beslutas att någon rättshjälpsavgift inte skall betalas, om sökandens ekonomiska för- hållanden ger anledning till det. Avgiften för dödsbo som beviljas rättshjälp bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn till dödsboets och dödsbodelägarnas ekonomiska förhållanden. Om rättshjälp övergår till ett dödsbo beräknas rätts- hjälpsavgiften med ledning av den avlidnes ekonomiska underlag. 24 § Procentsatsen för beräkning av rättshjälpsavgiften fastställs när rättshjälp beviljas. Om den rättssökandes ekono- miska underlag förändras väsent- ligt innan rättshjälpsärendet har avslutats, får jämkning ske till annan procentsats som avses i 23 § efter vad som är skäligt. Jämkning får också ske om en väsentlig felbedömning har gjorts när procentsatsen tidigare bestäm- des eller om oriktiga uppgifter har legat till grund för beslutet. Jämkning till en lägre procent- sats kan endast avse avgift som ännu inte har betalats. Om den rättssökandes ekono- miska underlag förändras väsent- ligt innan rättshjälpsärendet har avslutats, får jämkning ske efter vad som är skäligt. I fall som avses i 23 § fjärde stycket får jämkning ske till noll och i övriga fall till annan procentsats som avses i 23 § andra stycket. Jämkning får också ske om en väsentlig felbedömning har gjorts när procentsatsen tidigare bestämdes eller om oriktiga uppgifter har legat till grund för beslutet. Jämkning kan endast avse avgift som ännu inte har betalats. 38 § Med ekonomiskt underlag avses i denna lag den rättssökandes beräknade årsinkomst sedan hänsyn tagits till underhållsskyldighet, förmögenhetsförhållanden och skuldsättning enligt andra stycket. Bidrar den rättssökande till underhållet av barn skall den beräknade årsinkomsten minskas med för varje barn, dock högst . Är den rättssökandes betalningsförmåga väsentligen ökad eller nedsatt på grund av förmögenhetsinnehav eller skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall den beräknade årsinkomsten jämkas genom att skäligt belopp läggs till eller dras ifrån. En underårigs ekonomiska underlag skall bestämmas med hänsyn även till föräldrarnas ekonomiska förhållanden. Närmare bestämmelser om hur det ekonomiska underlaget skall beräknas meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1621) om rätt för att överklaga vissa beslut om ersättning m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1996:1621) om rätt för Domstols- verket att överklaga vissa beslut om ersättning m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse har rätt att, på samma sätt som en part, överklaga ett beslut av domstol om ersättning av allmänna medel till måls- ägande, enskild part, försvarare, vittne, sakkunnig eller annan som inte är part. Detsamma gäller beslut om förordnande eller byte av offentlig försvarare. har rätt att, på samma sätt som en part, överklaga ett beslut av domstol om ersätt- ningsgaranti enligt 17 kap. 7 a § eller om ersätt- ning av allmänna medel till måls- ägande, enskild part, försvarare, målsägandebiträde, vittne, sak- kunnig eller annan som inte är part. Detsamma gäller beslut om förordnande eller byte av offentlig försvarare eller målsägande- biträde samt beslut om åter- betalningsskyldighet för försvarar- kostnader enligt 31 kap. 1 § rätte- gångsbalken eller kostnader för målsägandebiträde enligt 8 § lagen (1988:609) om målsägande- biträde. Räknas tiden för överklagande från den dag en part fått del av beslutet, får ändå inte överklaga beslutet senare än för beslutet. får över- klaga ett beslut även till förmån för en enskild part. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna skall inte tillämpas på beslut som meddelats före ikraftträdandet. Lagrådet Utdrag ur protokoll vid sammanträdet Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619), 2. lag om ändring i lagen (1996:1621) om rätt för att överklaga vissa beslut om ersättning m.m. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet. Förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen 24 § Enligt andra stycket i paragrafen kan i flera situationer jämkning ske av procentsatsen för beräkning av rättshjälpsavgiften, bl.a. om den rätts- sökandes ekonomiska underlag förändras väsentligt. Jämkning kan ske både nedåt och uppåt; har exempelvis den rättssökande fått bättre ekonomi kan procentsatsen för honom höjas. Enligt tredje stycket kan jämkning till en lägre procentsats endast avse avgift som ännu inte har betalts. Att rättshjälpsavgiften redan betalts utgör alltså inte något hinder för en höjning av procentsatsen, vilket också framstår som naturligt, om bestämmelsen om jämkning i detta fall över huvud taget skall få någon funktion.