prop · GM03100D1 · 1999-01-01 00:00:00 — Tabell 11.7 Kommunsektorns finanser1 Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 411,3 443,5 457,5 482,4 500,5 511,3 Skatter 294,4 300,5 310,2 332,3 343,2 351,6 Statsbidrag2 60,2 83,5 90,3 91,4 96,7 97,1 Övrigt 56,6 59,5 57,0 58,6 60,6 62,7 Utgifter 418,5 445,1 455,4 473,3 491,4 507,1 Transfereringar 78,2 102,1 93,0 94,8 97,3 99,1 Konsumtion 315,1 323,9 340,7 355,2 368,9 381,4 volymförändring %3 0,7 1,3 1,0 1,1 1,1 0,1 underliggande %4 1,6 0,2 1,0 1,6 1,5 0,2 Investeringar 25,2 19,1 21,7 23,3 25,2 26,7 Finansiellt sparande 7,2 1,6 2,2 9,1 9,1 4,2 1 Inkomster och utgifter redovisas här exklusive statligt utjämningsbidrag och statlig utjämningsavgift. Utjämningsbidraget är fastställt till . 2 Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens avgift till momsåterbetalningssystemet. 3 Årlig procentuell förändring av konsumtionen i fasta priser. 4 Årlig procentuell volymförändring rensad för OTA, resursarbeten och . Mot bakgrund av höjda inkomster och med beaktande av ökade utgifter för räntor och transfereringar skapas ett utrymme för konsumtionstillväxt i fasta priser. Med hänsyn tagen till kravet om ekonomisk balans beräknas konsumtionen växa med i genomsnitt . Denna utveckling medger en sysselsättnings- ökning med cirka 9 000 personer . Konsumtionstillväxten beräknas bli något starkare i landstingen än i kommunerna. Det finansiella sparandet förväntas visa ett överskott under hela beräkningsperioden. Sparandet väntas dessutom bli betydligt högre än under övriga år. Om betraktas isolerat ser det ut att finnas större utrymme för konsumtionsökning än vad som prognostiserats. Detta beror på att kalkylen anpassats till en långsiktigt hållbar konsumtionsutveckling. Eftersom ökningstakten för sektorns inkomster väntas avta under slutet av kalkylperioden skulle en kraftigt höjd konsumtionsnivå och året därpå medföra behov av nedskärningar 2002, allt annat lika. I beräkningarna förväntas sektorn emellertid agera långsiktigt och expandera försiktigt vid tillfälliga inkomstförstärkningar för att senare slippa avveckla verksamhet och säga upp personal. Diagram 11.5 Kommunsektorns konsumtionsutveckling Volymförändring % Eftersom kommunsektorns konsumtion både inkluderar vissa konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder och aktiviteter inom kan konsumtionsutvecklingen ge en något missvisande bild av utvecklingen, speciellt de år åtgärder införs eller upphör. Om konsumtionen istället rensas för dessa förändringar framträder den underliggande konsumtionen som på ett bättre sätt belyser konsumtions utvecklingen inom sektorns kärnverksamheter. Som framgår av diagram 11.5 utvecklades den underliggande konsumtionen svagare än den faktiska som OTA, resursarbeten och infördes . beräknas emellertid den underliggande konsumtionen växa starkare, vilket leder till en ökning med i genomsnitt i fasta priser . Osäkerheten i beräkningarna Kommunsektorns inkomster består till cirka två tredjedelar av skatteinkomster. Därför är sektorns konsumtionsutveckling känslig för sådana faktorer som påverkar den totala lönesumman, bland annat den totala sysselsättningsutveck lingen. På grund av nationalräkenskapernas omläggning till ett EU-anpassat system, har det preliminära utfallet inte reviderats som brukligt är. Detta leder till att osäkerheten i de preliminära utfallet är något större än vanligt för enskilda variabler. I kalkylerna för kommunsektorns finanser läggs stor vikt vid de senaste årens utfall, varför osäkerheter i utfallet även leder till osäkra prognoser för vissa variabler. Ett exempel på en sådan variabel är kommunernas transfereringar till företag, som ökade med . Om dessa transfereringsutgifter skulle fortsätta öka från förra årets höga nivå finns ett ytterst begränsat utrymme för konsumtionstillväxt i kommunerna. I beräkningarna förutsätts emellertid att en del av förra årets ökning var av tillfällig karaktär. I 14 inkluderas inte och , till skillnad från 16. I kapitel 2 ges en definition av 16. Vid beräkning av arbetskraftskostnaden ingår sociala avgifter, som t.ex. sjukförsäkring, medan andra arbetsgivaravgifter som är rena löneskatter, exempelvis den allmänna löneavgiften, inte ingår. I skedde en växling mellan sociala avgifter och löneskatter 1997 som höll tillbaka arbetskraftskostnaden enligt beräkning, trots att växlingen inte påverkar de sammanlagda arbetsgivaravgifterna. Eftersom arbetskraftskostnaden mäts per anställd och inte påverkas utvecklingen också av om medelarbetstiden förändras. Med kommunsektorn menas här kommuner, landsting och kyrkokommuner exklusive sektorns affärsverk och bolag. 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1 1998/99:100 BILAGA 1