prop · GM03128 · 1999-01-01 00:00:00 — I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 5 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit under något av . omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till som nämnts 51 länder. Till 18 av dessa understeg exportvärdet . Exporten till EU uppgick till jämfört med 1 , motsvarande en minskning . Räknat som andel av den sammanlagda exporten minskade EU:s del från till . Största enskilda mottagarland av svensk krigsmateriel var med följt av med , med , , med , med och med . Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 5 med . Exporten av krigsmateriel i år 1996-1998 fördelad på länder KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa 47,6 164,1 211,6 2,9 50,5 53,4 57,9 59,4 117,3 - 2,1 2,1 - 0,0 0,0 - 0,8 0,8 3,5 0,0 3,5 16,5 2,7 19,2 - - - 0,7 12,4 13,1 1,0 9,6 10,6 - 11,5 11,5 81,7 101,8 183,5 17,4 46,8 64,2 166,4 98,4 264,8 18,9 21,3 40,3 23,1 20,9 44,1 8,0 9,2 17,1 - 0,0 0,0 16,0 - 16,0 0,2 0,1 0,4 100,8 85,5 186,3 221,1 98,8 319,9 64,8 58,8 123,6 1,3 54,7 56,0 14,5 41,3 55,8 2,1 40,8 42,9 0,6 12,3 12,9 2,1 34,4 36,6 108,2 42,7 150,9 - 1,1 1,1 - 16,3 16,3 - 6,2 6,2 - 7,6 7,6 - - - - - - - - - - - - 21,1 0,4 21,6 - 147,7 147,7 3,9 76,0 79,9 - 5,8 5,8 59,9 4,6 64,5 8,0 3,2 11,2 - 0,9 0,9 0,3 2,5 2,8 2,4 10,0 12,4 5,6 6,8 12,4 0,9 7,5 8,4 2,4 3,7 6,1 3,1 6,1 9,2 0,2 14,0 14,2 0,4 283,0 283,4 0,5 102,3 102,8 - - - - 0,4 0,4 - 6,0 6,0 Republiken - 12,9 12,9 - 6,6 6,6 - - - 5,8 0,8 6,6 12,1 1,3 13,4 35,2 8,9 44,1 29,7 31,2 60,9 - 78,2 78,2 2,6 17,2 19,9 24,5 7,6 32,1 0,0 2,6 2,6 0,1 3,5 3,6 - - - - - - 22,7 1,9 24,6 134,9 219,0 353,9 56,7 104,3 161,0 667,3 104,7 772,0 2,8 1,1 3,9 3,8 0,3 4,2 - 1,5 1,5 - 0,3 0,3 104,0 1,4 105,4 - 0,2 0,2 177,0 12,8 189,7 21,8 37,9 59,7 34,2 4,1 38,3 1,9 - 1,9 0,1 0,4 0,5 0,0 0,5 0,5 1,2 0,1 1,3 0,1 0,3 0,4 - - - - - - - - - - 1,0 1,0 4,9 29,9 34,8 5,3 24,1 29,4 65,6 20,9 86,5 492,0 - - - - - - - 1,9 1,9 1,7 6,8 8,5 0,1 2,1 2,2 0,6 3,3 3,9 2,9 65,6 68,5 1,2 193,4 194,6 0,2 37,0 37,2 2,4 34,7 37,0 24,2 21,3 45,4 - 65,0 65,0 - 2,5 2,5 10,1 1,7 11,8 - 1,9 1,9 46,8 292,0 338,8 39,1 465,7 504,8 24,9 220,2 245,1 108,1 454,1 562,3 125,5 348,6 474,1 155,0 309,9 464,4 89,4 - 89,4 42,2 15,1 57,3 97,5 54,6 152,1 182,1 53,8 235,8 114,2 35,4 149,6 114,7 45,9 160,5 Övriga länder 0,83 1,34 2,1 0,25 1,06 1,2 1,17 2,08 3,1 SUMMA 1 136 1 951 3 087 939 2 162 3 101 1 662 1 852 3514 3 , , ochTjeckien. 4 , , , , , , , , , och . 5 , och . 6 , , , , , , (), , , , och . 8 , , (), , , , (), , , , och . 5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett , (två tillstånd) och (två tillstånd). har vidare ett tillstånd lämnats avseende förlängning av tidigare upplåtelse av tillverkningsrätt. Detta tillstånd har avsett . Fjorton samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveckling eller produktion med följande länder, nämligen , (fyra tillstånd), (tre tillstånd), , och (fyra tillstånd). Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en långsiktigare bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfatt- ning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet att redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. gäller att 11 företag redovisat sammanlagt 196 gällande licens- och samarbetsavtal i 18 länder. Av dessa hade 10 företag 85 licensavtal i 18 länder och 5 företag 111 samarbetsavtal i 18 länder. 6 Militärt inriktad utbildning Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriellagen med vissa undantag inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av . Förbudet gäller utbildning som ej är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. har inget sådant tillstånd lämnats. 7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. gäller att tio företag redovisat ägande i 41 utländska rättssubjekt i 19 länder. 8 De exporterande företagen Omkring 200 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel, varav ca 40 exporterade sådan materiel . De största exportföretagen av krigsmateriel var i nämnd ordning , , och . hade en utförsel som översteg men var . De tre övriga företagen svarade vardera för en utförsel överstigande men . Härutöver exporterade fyra företag för mer än , nämligen , , och . , nämligen , , , samt exporterade vardera för . Dessa var , , , , och . Övriga företag med en export överstigande var , CNC-Process i , , , , , och . Tillsammans svarade dessa 27 företag för av den svenska krigsmaterielexporten . 9 Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens sysselsättning m.m. 14 av de största krigsmaterielproducerande företagen i tillhör intresseorganisationen (), vilken grundades . Medlemsföretagen svarar för den allt övervägande delen av utförseln av försvarsmateriel. FIF definierar utförsel av försvarsmateriel som medlemsföretagens fakturerade leveranser till utlandet av "krigsmateriel jämte civila produkter till militära kunder", dvs. en definition som är vidare än definitionen av krigsmateriel. Medlemsföretagen sysselsatte 26 400 personer inom sina försvarsmaterielavdelningar. Detta antal har därefter sjunkit till 22 1990 och 14 1997 samt slutligen till 14 1998. Företagens export av försvarsmateriel enligt FIF:s definition uppgick till , till , till och till . I förhållande ökade exporten av försvarsmateriel . Företagens försäljning till det svenska försvaret minskade från till eller . Export av och utförseltillstånd för krigsmateriel, (i löpande priser) Export enl. FiF : Export enl.reg.skrivelsen : (staplar) Utf.tillstånd enl. reg.skr. 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 EUROPEISKA UNIONEN RÅDET (OR. 8675/2/98 REV 2 PESC 137 COARM 13 COMER 62 ECO 181 UD 67 66 EUROPEISKA UNIONENS UPPFÖRANDEKOD FÖR VAPENEXPORT SOM UTGÅR från de gemensamma kriterier som beslutades av i och i , SOM ERKÄNNER att vapenexporterande stater har ett särskilt ansvar, SOM ÄR FAST BESLUTNA att fastställa stränga gemensamma normer, som skall uppfattas som miniminormer, i fråga om hantering av och återhållsamhet beträffande överföringar av konventionella vapen av alla medlemsstaterna samt att förstärka utbytet av relevant information för att uppnå ökad insyn. SOM ÄR FAST BESLUTNA att hindra export av materiel som kan användas för internt förtryck eller internationell aggression eller bidra till regional instabilitet, SOM ÖNSKAR förstärka sitt samarbete och främja sin samsyn inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) när det gäller export av konventionella vapen, SOM NOTERAR att kompletterande åtgärder mot olagliga överföringar har vidtagits med hjälp av EU-programmet för att förebygga och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen, SOM BEKRÄFTAR att medlemsstaterna önskar upprätthålla en försvarsindustri som en del av såväl sin industriella bas som sina försvarsinsatser, och SOM ERKÄNNER att stater, i enlighet med den rätt till självförsvar som erkänns i FN:s stadga, har rätt att överföra medel för självförsvar, HAR UPPRÄTTAT följande uppförandekod och tillämpningsbestämmelser: Respekt för medlemsstaternas internationella åtaganden, särskilt de sanktioner som påbjuds av och de som påbjuds av gemenskapen, avtal om icke-spridning och andra ämnen samt andra internationella förpliktelser En ansökan om exportlicens bör avslås om bifall skulle stå i strid med bl.a. a) medlemsstaternas internationella förpliktelser och deras åtaganden att upprätthålla FN:s, och vapenembargon, b) medlemsstaternas internationella förpliktelser enligt fördraget om icke-spridning av kärnvapen, konventionen om biologiska vapen och toxinvapen samt konventionen om kemiska vapen, c) medlemsstaternas åtaganden inom ramen för Australien-gruppen, missilteknologiarrangemanget (Missile Technology Control Regime), gruppen av länder som levererar kärnmaterial () och Wassenaar-arrangemanget, d) medlemsstaternas åtagande att inte exportera någon som helst typ av truppmina (antipersonell mina). Respekten för de mänskliga rättigheterna i det slutliga bestämmelselandet Efter att ha bedömt mottagarlandets inställning till de relevanta principer i internationella instrument rörande de mänskliga rättigheterna kommer medlemsstaterna a) inte att utfärda exportlicens om det föreligger uppenbar risk att den tilltänkta exporten kan komma att användas för internt förtryck, b) från fall till fall och under beaktande av materielens art att iaktta särskild försiktighet vid utfärdande av licenser till för länder där allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna har konstaterats av behöriga FN-organ, eller EU, Materiel som kan användas för internt förtryck anses i detta sammanhang inbegripa bl.a. materiel, i fråga om vilket den tilltänkta slutanvändaren bevisligen har använt sådan eller liknande materiel för internt förtryck, eller när det finns skäl att tro att materielen kommer att användas till andra ändamål eller av annan slutanvändare än vad som uppgivits, och användas till internt förtryck. I linje med punkt 1 i tillämpningsbestämmelserna för denna kod kommer materielens art att beaktas noggrant, särskilt om den är avsedd för interna säkerhetsändamål. Internt förtryck anses inbegripa bl.a. tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, summariska eller godtyckliga avrättningar, försvinnanden, godtyckliga gripanden och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheter och de grundläggande friheter som anges i relevanta internationella instrument rörande de mänskliga rättigheterna, inklusive Allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Den interna situationen i det slutliga bestämmelselandet som en följd av existerande spänningar och väpnade konflikter Medlemsstaterna kommer inte att tillåta export som skulle provocera eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra existerande spänningar i det slutliga bestämmelselandet. Bevarande av regional fred, säkerhet och stabilitet Medlemsstaterna kommer inte att utfärda exportlicens om det finns en uppenbar risk för att den avsedda mottagaren skulle använda den tilltänkta exporten på ett aggressivt sätt mot ett annat land eller hävda ett territoriellt krav med våld. När medlemsstaterna överväger dessa risker kommer de bl.a. att beakta a) om någon väpnad konflikt pågår eller sannolikt kommer att uppstå mellan mottagarlandet och ett annat land, b) om det föreligger något territoriellt krav på ett angränsande land som mottagarlandet tidigare försökt eller hotat att genomdriva med våld, c) om materielen sannolikt kommer att användas för annat än mottagarens legitima nationella säkerhets- och försvarsändamål, d) behovet av att inte negativt påverka den regionala stabiliteten på något märkbart sätt. Den nationella säkerheten för medlemsstaterna eller de territorier i fråga om vilka en medlemsstat är ansvarig för de yttre förbindelserna, samt för vänligt sinnade och allierade länder Medlemsstaterna kommer att beakta a) den tilltänkta exportens möjliga inverkan på egna, andra medlemsstaters eller vänners och allierades försvars- och säkerhetsintressen, som de erkänner att denna faktor inte får påverka deras beaktande av kriterierna om respekt för de mänskliga rättigheterna och om regional fred, säkerhet och stabilitet, b) risken för att de berörda varorna används mot deras egna styrkor eller mot styrkor från vänner eller allierade eller från andra medlemsstater, c) risken för "reverse " eller icke avsedd tekniköverföring. Köparlandets uppträdande i förhållande till det internationella samfundet, i synnerhet i fråga om dess attityd till terrorism, arten av dess allianser och dess respekt för internationell rätt Medlemsstaterna kommer bl.a. att beakta köparlandets tidigare uppträdande i fråga om a) dess stöd till eller uppmuntran av terrorism och internationell organiserad brottslighet, b) dess uppfyllande av sina internationella åtaganden, i synnerhet i fråga om icke-användning av våld, även enligt internationell humanitär rätt som är tillämplig på internationella och icke internationella konflikter, c) dess engagemang för icke-spridning och andra former av vapenkontroll och nedrustning, särskilt undertecknande, ratificering och genomförande av relevanta konventioner om vapenkontroll och nedrustning enligt punkt b i kriterium ett. Förekomsten av en risk för att materielen skall användas till annat ändamål inom köparlandet eller återexporteras på oönskade villkor Vid bedömning av den tilltänkta exportens inverkan på det importerande landet och risken för att de exporterade varorna kan avledas till en oönskad slutanvändare, kommer följande att beaktas: a) Mottagarlandets legitima inhemska försvars- och säkerhetsintressen, inbegripet eventuell medverkan i FN:s eller andra fredsbevarande insatser. b) Mottagarlandets tekniska förmåga att använda materielen. c) Mottagarlandets förmåga att utöva effektiv exportkontroll. d) Risken att vapnen kommer att återexporteras eller avledas till terroristorganisationer (antiterroristutrustning bör särskilt uppmärksammas i detta sammanhang). Vapenexportens förenlighet med mottagarlandets tekniska och ekonomiska förmåga, med beaktande av det önskvärda i att stater får sitt legitima behov beträffande säkerhet och försvar täckt med minsta möjliga användning av mänskliga och ekonomiska resurser till krigsmateriel Medlemsstaterna kommer, mot bakgrund av informationen från relevanta källor såsom , , samt OECD-rapporter, att beakta huruvida den tilltänkta exporten allvarligt skulle hindra den hållbara utvecklingen i mottagarlandet. De kommer i detta sammanhang att beakta mottagarlandets relativa nivå på militära och sociala utgifter och även ta hänsyn till eventuellt bistånd från EU eller bilateralt bistånd. Varje medlemsstat kommer från fall till fall att pröva de ansökningar om exportlicens för krigsmateriel som ställs till den, mot bakgrund av bestämmelserna i uppförandekoden. Denna kod kommer inte att inkräkta på medlemsstaternas rätt att tillämpa en mer restriktiv nationell politik. Genom diplomatiska kanaler kommer medlemsstaterna att översända utförlig information om de licensansökningar som har avslagits i enlighet med uppförandekoden i fråga om krigsmateriel, tillsammans med en förklaring av varför ansökan har avslagits. Den information som skall överlämnas anges i form av ett utkast till formulär som återfinns i bilagan. Innan någon medlemsstat beviljar en licens som en annan medlemsstat eller andra medlemsstater har vägrat bevilja för en i huvudsak identisk transaktion kommer den först att samråda med den eller de medlemsstater som avslog licensansökningarna. Om medlemsstaten efter dessa samråd ändå beslutar att bevilja licens kommer den att underrätta den eller de medlemsstater som avslog ansökan (ansökningarna) och därvid utförligt förklara sina egna skäl. Beslutet att tillåta eller vägra överföring av någon krigsmateriel skall varje medlemsstat själv fatta. En ansökan om licens skall anses ha avslagits när medlemsstaten har vägrat att tillåta den faktiska försäljningen eller den fysiska exporten av den berörda krigsmaterielen, om försäljning i annat fall skulle ha ägt rum, eller när den har vägrat att tillåta det relevanta avtalets ingående. För detta ändamål kan ett anmälningspliktigt avslag, i enlighet med nationella förfaranden, innefatta avslag på en ansökan om tillstånd att inleda förhandlingar eller ett nekande svar på en formell inledande förfrågan om en särskild beställning. Medlemsstaterna kommer att behandla sådana avslag och samråd konfidentiellt och de kommer inte att använda dem för att uppnå kommersiella fördelar. Medlemsstaterna kommer att verka för ett skyndsamt antagande av en gemensam förteckning över krigsmateriel som omfattas av uppförandekoden, grundad på liknande nationella och internationella förteckningar. Innan detta är gjort kommer uppförandekoden att fungera på grundval av nationella kontrollförteckningar, vid behov tillsammans med beståndsdelar från relevanta internationella förteckningar. Kriterierna i uppförandekoden samt det samrådsförfarande som föreskrivs i punkt 3 i tillämpningsbestämmelserna kommer också att gälla varor med dubbla användningsområden enligt specifikationen i bilaga 1 till rådets beslut 94/942/GUSP( ) när det finns anledning att anta att slutanvändaren av varorna kommer att vara de väpnade styrkorna eller den interna säkerhetstjänsten eller liknande enheter i mottagarlandet. I syfte att göra uppförandekoden så effektiv som möjligt kommer medlemsstaterna att arbeta inom ramen för GUSP för att förstärka samarbetet och främja sin samsyn i fråga om export av konventionella vapen. Varje medlemsstat kommer att sända de övriga medlemsstaterna en årlig rapport om sin export av försvarsmateriel och sitt genomförande av uppförandekoden. Dessa rapporter kommer att diskuteras vid ett årligt möte som skall hållas inom ramen för GUSP. Vid mötet kommer en översyn också att ske av uppförandekodens verkan och vilka förbättringar som behöver göras, och en konsoliderad rapport grundad på bidrag från medlemsstaterna kommer att föreläggas rådet för godkännande. När det är lämpligt kommer medlemsstaterna inom GUSP:s ram att gemensamt bedöma situationen för de möjliga eller faktiska mottagarna av vapenexporten från medlemsstaterna mot bakgrund av principerna och kriterierna i uppförandekoden. Det erkänns vidare att medlemsstaterna, om det är lämpligt, också får beakta den tilltänkta exportens inverkan på sina ekonomiska, sociala, kommersiella och industriella intressen, men att dessa faktorer inte kommer att påverka tillämpningen av ovan nämnda kriterier. Medlemsstaterna kommer att göra sitt yttersta för att uppmuntra andra vapenexporterande länder att ansluta sig till uppförandekodens principer. Uppförandekoden och tillämpningsbestämmelserna ersätter alla tidigare gjorda bearbetningar av de gemensamma kriterierna . Information som skall överlämnas .......... [medlemsstatens namn] har äran att informera sina partner om att den i enlighet med EU:s uppförandekod har avslagit följande ansökan om licens: Kort beskrivning av materielen, inbegripet kvantitet och, när det är lämpligt, tekniska specifikationer: .............. Avsedd mottagare: .............. Avsedd slutanvändare (om annan än mottagaren): .............. Skäl till att ansökan avslogs: .............. Datum för avslag av ansökan: .............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:128 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . ( ) EGT L 367, 31.12.1994, s. 8. Beslutet senast ändrat genom beslut 98/232/GUSP (EGT L 92, 25.3.1998, s. 1). 1998/99:128 Bilaga Underbilaga 2