prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Resursarbete deltog nära 3 000 personer i åtgärden, varav två tredjedelar var kvinnor. av de anordnade resursarbetena finns i verksamhet och av dessa rör vård och omsorg. Resursarbete kan bedrivas på heltid men kan också anordnas för deltidsarbetslösa. av dem som har deltagit i åtgärden har gjort det på heltid. På många arbetsplatser är det vanligt att resursarbetarna har vikarierat halva arbetstiden. Omfattningen av vikariat varierar dock kraftigt mellan olika arbetsplatser. En delegation har tillsatts med representanter från arbetsmarknadens parter, AMV och med uppgift att följa åtgärdens utveckling. Delegationen har anordnat konferenser över hela landet med inbjudna deltagare från berörda arbetsgivarkategorier och arbetstagarorganisationer. Konferenserna har varit välbesökta och bidragit till att fler arbetslösa har fått möjlighet att delta i åtgärden. Kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar infördes en möjlighet för kommunerna att efter avtal med länsarbetsnämnderna kunna ta ett samlat ansvar för arbetslösa ungdomar upp till . Samtliga kommuner har tecknat avtal. Under såväl 1997 som förtsa har i genomsnitt drygt 14 000 ungdomar deltagit i verksamheten. Den utvärdering av det kommunala ansvaret för ungdomar som redovisade till regeringen visar att av de ungdomar som genomgått åtgärden har kunnat gå vidare till arbete eller studier. Inställningen från kommunernas sida har varit övervägande positiv och det har setts som en fördel att kommunerna kunnat utnyttja lokala kontakter och kännedom om den lokala arbetsmarknaden. Möjligheten till samarbete med har setts som en annan viktig fördel. /96 belastades anslaget med och med för denna åtgärd. uppgick utgifterna till . Kommuners ansvar för ungdomar mellan infördes en möjlighet för kommunerna att genom avtal med länsarbetsnämnderna åta sig att erbjuda ungdomar mellan som står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklande insats på heltid. hade 204 av landets 288 kommuner tecknat avtal medan förhandlingar pågick i ytterligare 42 kommuner. var det genomsnittliga antalet deltagare 1 356 ungdomar, varav kvinnor och män. Statskontoret har till redovisat en delrapport i ett regeringsuppdrag avseende en utvärdering av åtgärden. Av redovisningen framgår bl.a. att majoriteten av ungdomarna, , är sysselsatta med någon form av utbildning varvad med praktik samt att en dryg fjärdedel av ungdomarna praktiserar inom näringslivet. Kompetensutveckling inom kommuner och landsting Regeringen beslutade att inrätta en kommission med uppgift att kartlägga rekryteringsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn. Kommissionen skall fästa särskild vikt vid åtgärder som gynnar en ökad rekrytering av yngre arbetskraft samt en jämnare könsfördelning bland personalen. Kommissionen skall också överväga en långsiktig lösning av dimensioneringen för högre utbildning inom vård- och omsorgssektorn. Bakgrunden till uppdraget är den bristsituation som är på väg att uppstå inom vissa delar av arbetsmarknaden för vård- och omsorgspersonal. Antalet nyanmälda lediga platser ökar i snabb takt medan heltidsarbetslösheten minskar. ökar deltidsarbetslösheten inom flera områden inom vård- och omsorgssektorn. Ledamöter i kommissionen är representanter för regeringen och arbetsmarknadens parter. Ordförande är chefen för . Kommissionens arbete skall vara slutfört . En arbetsgrupp har också tillsatts inom med uppgift att kartlägga personalförsörjningen och utbildningsbehovet inom äldreomsorgen. Arbetsgruppen består av representanter från , , samt arbetsmarknadens parter. Likaså har en arbetsgrupp inom med representanter från bland annat arbetsmarknadens parter tillsatts för att utarbeta förslag beträffande kompetensutveckling och karriärmöjligheter för lärare samt rekrytering till lärarutbildningen. Interpraktikstipendier Interpraktikstipendierna ersatte de tidigare europastipendierna. Regeringen räknade med att 135 ungdomar skulle utnyttja interpraktikstipendier . För beräknade regeringen att 700 ungdomar skulle beviljas stipendier. Då intresset för stipendierna visade sig vara stort beslöt regeringen att utöka antalet stipendier under till sammanlagt 1 000. beviljades 168 ungdomar ett interpraktikstipendium och beviljades 666 interpraktikstipendier. Av samtliga stipendiater är kvinnor och män. av stipendiaterna är och flertalet är lågutbildade. utbetalades i stipendier och utbetalades . Otraditionella medel AMV har möjlighet att använda en del av anslaget för s.k. otraditionella insatser. Med detta avses insatser som kan motiveras av arbetsmarknadsskäl men som inte ryms inom de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Insatserna får dock inte göra att villkoren i de befintliga regelverken ändras. Under uppgick utrymmet för otraditionella insatser till . Inför innevarande budgetår höjdes ramen för otraditionella insatser under anslaget till . Denna ram har dock utökats ytterligare till som ett resultat av regeringens beslut att initiera en regional försöksverksamhet i , , , och . För har ramen för otraditionella insatser under anslaget utökats med för kompetensutveckling inom kommuner och landsting. Insatserna skall vara åtgärder som underlättar för kommunal- och landstingsanställda, som på grund av bristande utbildning annars riskerar att förlora arbetet, att få den utveckling i arbetslivet som de behöver. Totalt utnyttjades av ramen inom anslaget för otraditionella insatser under . Det är stora skillnader mellan länen beträffande i vilken utsträckning man har använt de otraditionella medlen. Det finns län där av ramen har utnyttjats. Av de medel som under användes för otraditionella insatser utgjorde en stor del ersättning till resor och traktamenten för dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning på annan ort än hemorten samt ersättning för programansvariga vid datorteken. Merparten av medlen används dock till olika projekt. Utformningen av projekten varierar i stor utsträckning mellan länen. De kan dock översiktligt indelas i projekt som syftar till: - att utveckla metoder för att bryta arbetslöshet för olika grupper, - att utveckla samverkan mellan olika aktörer med olika arbetsmarknadspolitiska målsättningar (t.ex. reducera flaskhalsproblem), - att utöva påverkan (attityder till olika yrken), - att hitta nya lösningar på problem där de konventionella metoderna utifrån ett lokalt perspektiv inte visat sig tillräckligt verkningsfulla. samt Statskontoret har av regeringen fått i uppdrag att följa och utvärdera den pågående regionala försöksverksamheten och skall i samband med detta särskilt studera användningen av otraditionella medel. Statskontoret, som enbart följer utvecklingen i län, skall lämna en delrapport samt en slutrapport . Återrapporteringen kring användningen av de otraditionella medlen har varit bristfällig. Det är väsentligt att bra rutiner utvecklas som möjliggör en förbättrad uppföljning av hur medlen används bl.a. vad avser antalet deltagare, kostnader per deltagare samt resultaten efter dessa insatser. har sammanlagt använts av ramen för otra ditionella insatser. Försöksverksamhet med lokal samverkan Försöksverksamhet med lokal samverkan inleddes och skulle pågå till . Försöksverksamheten syftar till att finna former för ökad lokal samverkan inom arbetsmarknadspolitiken mellan arbetsförmedlingarna och kommunerna för att där minska arbetslösheten. Ambitionen är att effektivisera användningen av de offentliga medlen. Genom avtal med regeringen har kommunerna förbundit sig att bidra till finansieringen av verksamheten. Enligt huvudregeln svarar den kommunala finansieringen för av de totalt satsade medlen. Totalt erbjöds 40 kommuner att delta i verksamheten och regeringen tecknade avtal om försöksverksamhet med 28 av dessa kommuner. Lagen (1996:423) om kommuners medverkan i försöksverksamhet med lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen har förlängts till och med och 19 kommuner har fått rätt att förlänga försöksverksamheten . RRV har utvärderat försöksverksamheten och konstaterade att den haft positiva effekter på både arbetslösheten och antalet personer som fått arbete efter avslutad åtgärd (RRV 1997:58). I undersökningen framkommer även att såväl arbetsförmedlingar som kommuner ansåg att formerna för den lokala samverkan har förändrats betydligt. Det har dock enligt RRV varit svårt att avgöra i vilken grad förändringarna i samverkansformer beror på införandet av de nya arbetsförmedlingsnämnderna eller på försöksverksamheten som sådan. Trots de positiva resultaten anser inte RRV att det finns grund för en bedömning om i vilken utsträckning det är effektivt att utvidga försöksverksamheten. , som också fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten, har dock inte som RRV kunnat konstatera att verksamheten haft tydligt positiva effekter på arbetslösheten och sysselsättningen. bedömer att de studerade verksamheterna antingen har haft alltför begränsad omfattning och varaktighet eller att den lokala samverkan faktiskt inte har haft någon effekt på arbetsmarknadens funktionssätt. Regeringen har förståelse för RRV:s och Högskolans i svårigheter att dra säkra slutsatser. Regeringens preliminära bedömning är att försöksverksamheten med lokal samverkan förefaller ha haft förtjänster för ansvariga aktörer, men att det även finns nackdelar som måste beaktas. Regeringens bedömning är att är en alltför för att säkerställa resultat från en arbetsmarknadspolitisk försöksverksamhet som skall omfatta nya aktörer. Det är skälet till att regeringen har beviljat de 19 kommuner som ansökt om en förlängning tillstånd att bedriva verksamheten även . Regeringen gav också ett nytt uppdrag att utvärdera den förlängda försöksverksamheten med lokal samverkan. Uppdraget skall redovisas . Försöksverksamheten med en aktivare användning av åtgärdsmedel och arbetslöshetsersättning Flera kommuner och län ansökte om att få rätt att använda de arbetsmarknadspolitiska åtgärdsmedlen på ett friare sätt. fick i län rätt att bedriva sådan försöksverksamhet till och med utgången av . har , , och fått samma möjligheter. Försöksverksamheten innebär att i stället för ett volymkrav som innebär att ett visst antal personer skall delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall länen uppvisa resultat beträffande ökad sysselsättning, minskad arbetslöshet och färre personer i åtgärder som utbetalningen av arbetslöshetsersättning inte får överstiga vad som skulle ha förväntats. Den friare användningen innebär vidare att en större andel av åtgärdsmedlen, , får användas otraditionellt än vad som gäller för övriga län. får också rätt att använda sin andel av den miljard kronor i arbetslöshetsersättning som har bemyndigat regeringen att använda på ett aktivt sätt. Ordinarie regelverk gäller. Syftet med försöksverksamheten är att bedöma om en friare användning av åtgärdsmedel och beslut som fattas nära den lokala nivån leder till effektivare resursutnyttjande och bättre resultat. skall utvärdera försöksverksamheten med avseende på åtgärdseffektivitet, påverkan på tillväxten, fördelningseffekter, undanträngnings- och inlåsningseffekter samt övervältringseffekter mellan stat och kommun. Statskontoret skall löpande följa verksamheten i län och ägna särskild uppmärksamhet åt hur de otraditionella medlen och medlen för den s.k. aktivare användningen av arbetslöshetsersättningen utnyttjats. Den tid försöksverksamheten har pågått är ännu för kort för att ge några påvisbara resultat och sättet att utnyttja försöksverksamheten har varierat. Tillfälliga personalförstärkningar AMV tilldelades för medel för tillfälliga personalförstärkningar under anslaget till förvaltningskostnader med och under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med . Ett viktigt syfte med dessa medel var att förstärka arbetsförmedlingarna i invandrartäta områden. Arbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten har utökat sin personal med 730 årsarbetare till följd av de för tillfälliga personalförstärkningen som erhölls . I storstadslänen har de invandrartäta kontoren förstärkts med 180 personer. De tillfälliga medlen har inneburit att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid för individuell service men också kollektiva insatser, t. ex. jobbsökaraktiviteter. Brytprojekt fick AMS använda för projektverksamhet som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och för att utbilda den egna personalen i jämställdhetsfrågor (brytmedel). Medlen fördelades till länsarbetsnämnderna efter ansökan. Länens begärda brytmedel uppgick till . AMS beviljade till länens projektverksamhet. Kostnader i brytprojekten som fallit inom ramen för länens ordinarie budget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såsom kartläggningssamtal eller vanliga åtgärder, har fått täckas av ordinarie medel. Brytmedlen har använts till otraditionella insatser, t.ex. studiebesök, nätverk eller samverkan mellan aktörer och främst täckt kostnader för projektledares löner, resor, lokalhyra och konsulttjänster. fick AMS 122 ansökningar och beviljade medel till 86 projekt varav 70 startade. 23 projekt riktades till både kvinnor och män, 21 riktades till enbart kvinnor och 17 till enbart män. Totalt deltog knappt 1 100 personer i projekten. av deltagarna var kvinnor och var män. Flertalet projekt var av kortare karaktär med start och slut . Ett mindre antal projekt fortsätter . Deltagarnas medverkan i projekten har varierat från enstaka veckor . Projektens resultat har formulerats både i kvalitativa och kvantitativa termer. Skillnader i resultat mellan projekten beror på skilda målgrupper, innehåll och syften. Andelen deltagare i arbete efter avslutat projekt varierar mellan . Samarbetet mellan olika aktörer anges av projektledarna ha påverkat projektarbetet positivt. Regeringen har även för tilldelat AMS för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Rörlighetsstimulerande åtgärder Under har sammanlagt betalats ut i flyttningsbidrag. Motsvarande belopp för föregående budgetår var . har flyttningsbidrag betalats ut med . Östersjösamarbete kring språkstudier Regeringen har under anslaget beräknat högst för att stärka förutsättningarna för svenskar att studera språk i andra och ge studenter från möjlighet att studera i . Medlen fördelas av , som betalat ut . Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och särskilda medel Under disponerade regeringen under anslaget till försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och särskilda medel. För disponerar regeringen för detta ändamål. Projekten som finansieras med dessa anslagsmedel skall vara arbetsmarknadsinriktade samt avse aktiviteter man har svårt att genomföra inom ramen för AMV:s ordinarie verksamhet och reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Under beviljades sammanlagt till 38 sysselsättningsskapande projekt. Besluten har omfattat 21 projekt på sammanlagt . Projekten har syftat till att bl.a. stärka den lokala samverkan kring stödinsatser för arbetslösa, främja en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män, samt att förbättra de utlandsföddas situation på arbetsmarknaden. Därutöver har medel beviljats till särskilda sysselsättningsinsatser i bl.a. , och med anledning av de kraftiga omstruktureringar som drabbat näringslivet på dessa orter. Projektmedlen rekvireras i efterhand och vissa projekt kan sträcka sig över flera budgetår. Totalt utbetalades under för detta ändamål och har motsvarande utbetalningarna under anslaget uppgått till . Bygginvesteringar m.m. Arbetsmarknadspolitiska medel har under en rad år använts för att stimulera renovering och tillbyggnad () av angelägna byggprojekt. I och med att arbetsmarknadspolitiken allt mer fokuserats på utveckling av de arbetssökandes kompetens har dessa satsningar minskat i omfattning. Satsningarna genomförs främst genom och . har haft utgifter på som belastat tidigare års reservationsanslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De största posterna rör bostads- och miljöinvesteringar. Förutom dessa poster förekommer stöd för investeringar i solvärmeanläggningar, ackumulatortankar, samlingslokaler, kulturlokaler, bidrag för förbättring av inomhusklimat m.m. Huvuddelen av icke intecknade medel har förts bort från anslaget som en indragning av anslagsbelopp eller kommer att föras bort . AMS har förbrukat ca för ROT-insatser som belastat tidigare års reservationsanslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Medlen har använts som bidrag till offentliga lokaler, miljöförbättringar i lokaler för undervisning, vård och omsorg och till miljöförbättringar i bostäder. Icke intecknad del av anslaget, , har förts bort från anslaget som en indragning av anslagsbelopp. Resterande icke intecknade medel kommer att föras bort . Även andra myndigheter har använt arbetsmarknadspolitiska medel i liknande syften. Till dessa hör , och . Även vid dessa myndigheter har icke intecknade medel förts bort från anslaget som en indragning av anslagsbelopp eller kommer att föras bort . Feriearbeten Regeringen betonade i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) vikten av att näringsliv, stat, kommun och landsting tar ett gemensamt ansvar för att uppfylla målsättningen att de gymnasieungdomar som söker feriearbete också skall få ett sådant. och Barn- och ungdomsdelegation gav i uppdrag att undersöka feriearbetsmarknaden för ungdomar. Undersökningen visade att flertalet ungdomar vill ha ett sommararbete och att majoriteten av dem, , fick sommararbete . Det var lika många pojkar som flickor som fick sommararbete. Undersökningen visade också att ungdomar födda utomlands eller med föräldrar födda utomlands och ungdomar med arbetslösa föräldrar hade betydligt svårare att få sommararbete än andra ungdomar. Efter förslag i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:AU1, rskr. 1997/98:125) beslutade att av medlen under anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder fick användas för att ersätta kommunerna för att dessa skulle stimulera det lokala näringslivet till att anordna fler feriearbeten för gymnasieungdomar, samt till insatser inom kommunen. Det skulle även inom ramen för insatsen vara möjligt att anordna kombinationer av utbildning och praktik eller ren utbildning. Enligt AMS preliminära beräkningar har satsningen lett till att knappt 34 000 sommararbeten tillkommit . Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tabell 4.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 20 230 55 000 55 000 55 000 Nya förpliktelser 41 330 75 000 55 000 55 000 55 000 Infriade förpliktelser -21 100 -42 000 -55 000 -55 000 -55 000 Utestående förpliktelser 20 230 53 230 55 000 55 000 55 000 Erhållet/föreslagen bemyndiganderam 55 000 55 000 55 000 55 000 55 000 har på regeringens förslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1996/97:150, yttr. 1996/97:AU7y, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) beslutat om ett beställningsbemyndigande för anslaget som innebär att regeringen får fatta beslut om sammanlagt som belastar anslaget påföljande budgetår. Regeringen har på tilläggsbudget föreslagit motsvarande bemyndigande för innevarande budgetår. Motivet till bemyndigandet avser de anslagsbelopp regeringen disponerar för försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och särskilda medel. Projektmedlen rekvireras i efterhand och vissa projekt pågår längre än under ett budgetår. Slutsatser Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Utifrån vad som redogjorts för vid inledningen av verksamhetsområdet beräknar regeringen att omfattningen för de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna under kommer att uppgå till 165 000 personer, inklusive det nationella programmet för IT-utbildning. Därutöver beräknas 12 000 personer delta i den yrkesinriktade rehabiliteringen och utbildning i företag. Tillfälliga personalförstärkningar år AMV får under använda sammanlagt för tillfälliga personalförstärkningar. Av dessa medel beräknades under anslaget samt under anslaget A1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Regeringen föreslår att motsvarande medel avsätts även och att under anslaget får användas för detta ändamål. I takt med den förbättrade situationen på arbetsmarknaden bör dessa medel kunna reduceras i ett första steg med . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet och bör gälla . Arbetspraktik finns flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har det gemensamt att de innefattar praktik och där syftet är att deltagaren skall få den nödvändiga kontakten med arbetslivet som ökar dennes kompetens så att deltagaren efter praktikperioden kan få ett reguljärt arbete. Arbetsplatsintroduktion och arbetslivsutveckling är sådana åtgärder. Regeringen anser att det även kommer att finnas behov av en åtgärd med denna inrikting. För att undvika onödig administration och som ett led i regeringens förenklingsarbete bör dessa åtgärder dock ersättas av en ny form av praktikåtgärd, arbetspraktik. Det förbättrade sysselsättningsläget och den ökade efterfrågan på arbetskraft ställer höga krav på praktikplatsernas kvalitet. Arbetspraktiken får inte medföra undanträngning av ordinarie arbetstillfällen. Arbetspraktiken bör också kunna användas som ett led i en yrkesvägledning. Den bör även kunna användas till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. När det är motiverat bör arbetspraktik kunna kombineras med utbildning. Arbetspraktik skall i princip kunna användas för alla som är anmälda som arbetslösa arbetssökande vid arbetsförmedlingen och som arbetsförmedlingen bedömer vara i behov av praktik. Anvisning till arbetspraktik bör kunna ske från och med den dag personen i fråga fyller . Undantag från åldersregeln bör dock kunna göras för arbetslösa unga handikappade samt för arbetslösa som får inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Vidare bör undantag från åldersregeln kunna göras för ungdomar i de kommuner som inte tecknat avtal enligt lagen (1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar. I detta fall bör dock inte utbildningsbidrag kunna lämnas. Innehållet liksom längden av arbetspraktiken skall bestämmas av arbetsförmedlingen utifrån individens behov. Praktikperioden bör omfatta högst . Tiden i arbetspraktik bör dock kunna förlängas med högst för utrikes födda och arbetshandikappade. För unga handikappade bör kunna medges. Arbetsgivare som anordnar arbetspraktik bör kunna åta sig en delfinansiering av åtgärden. Efter en överenskommelse med länsarbetsnämnden skall anordnaren som regel åta sig att betala ett finansieringsbidrag på och deltagare. Anordnare av arbetspraktik för grupper som har en svagare ställning på arbetsmarknaden såsom utrikes födda och arbetshandikappade bör kunna undantas från kravet att betala finansieringsbidrag. Likaså bör ideella organisationer som anordnar arbetspraktik kunna undantas från skyldigheten att betala finansieringsbidrag, liksom anordnare av arbetspraktik för personer som deltar i arbetspraktik i vägledningssyfte . Anordnare av arbetspraktik för unga handikappade bör undantas från skyldigheten att betala finansieringsbidrag. För att undvika undanträngning av ordinarie arbetstillfällen skall länsarbetsnämnden före beslut om arbetspraktik bl. a. samråda med berörda fackliga organisationer. Deltagarna får under praktiken utbildningsbidrag i form av dagpenning enligt de bestämmelser som gäller för detta. Samma försäkringsvillkor bör gälla som för övriga grupper som får utbildningsbidrag. Det bör regleras i lag att den som deltar i arbetspraktik inte skall anses som arbetstagare. När det gäller arbetsmiljölagen bör dock deltagaren betraktas som arbetstagare. Enligt beräkningar kompenseras staten för bortfallet av finansieringsbidraget vid API av statens inkomster från finansieringsbidraget vid arbetspraktik. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet och bör gälla .