prop · GM031D10 · 1999-01-01 00:00:00 — 6.5 Anslag D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 500 1999 Förslag 1 409 2000 Beräknat 2 259 2001 Beräknat 2 259 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 minskades anslaget med 500 tkr. Ändamålet med anslaget är att ge stöd till verksamhet som främjar svensk utrikespolitik, framför allt vad gäller nedrustnings- och säkerhetspolitik. Under förelåg ett förhållandevis begränsat antal lämpliga projekt att stödja. Vidare utnyttjades i första hand medel från ett äldreanslag. Till följd härav kunde ett anslagssparande ske avseende anslaget D1. Dessa medel beräknas dock tas i anspråk under budgetåren 1998, 1999 och 2000. Resterande medel på äldreanslaget, , beräknas tas i anspråk . Genom en tilläggsbudget har överförts från anslaget D1 till anslaget D4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet för att möta ökade kostnader för tillhandahållande av svensk expertis - genom företrädare för - till FN:s säkerhetsråds särskilda kommission för eliminering av massförstörelsevapen (). Regeringens överväganden Resultatinformation Projekt m.m. som finansierats inom anslaget har legat inom prioriterade områden för svensk utrikespolitik. Som exempel på bidrag som beslutats under innevarande budgetår kan nämnas stöd till internationella seminarier syftande till att främja universell anslutning till om totalförbud mot antipersonella minor (truppminor) och till kemvapenkonventionen samt stöd till svenska och internationella projekt rörande problematiken med lätta vapen. Stöd har också utgått till seminarier rörande frågor om kärnvapennedrustning. Slutsatser Stöd åt utredningar, seminarier, utgivande av publikationer m.m. ger en flexibel möjlighet att genom anlitande av insatser utanför främja och informera om den svenska utrikespolitiken. Ändamålet med anslaget bedöms ha uppfyllts väl. Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 1 759 Återställande av engångsminskning i tilläggsbudget + 500 Överföring till anslaget D4 - 600 Överföring till anslaget D6 - 250 Förslag 1999 1 409 D2 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling Tabell 6.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 800 1999 Förslag 9 000 2000 Beräknat 9 000 2001 Beräknat 9 000 Ändamålet med anslaget är att genom stöd till organisationer och stiftelser främja studier och information om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor. Regeringen beslutar, efter yttrande av en beredningsgrupp, om fördelning av medel från anslaget i enlighet med förordningen (1993:983) om statligt stöd för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, samt de ändringar som införts i denna genom förordning (1996:824). Bidrag lämnas till organisationer och stiftelser som organisationsstöd eller projektbidrag. Stödet omfattar ämnesområdena nedrustning och rustningskontroll, konflikthantering samt andra säkerhetspolitiska ämnen inom ramen för ett vidgat säkerhetspolitiskt synsätt. Outnyttjade medel som återbetalats i samband med slutredovisningar av tidigare beslutade projekt, , finns på ett särskilt äldreanslag och beräknas tas i anspråk under budgetåren 1998 och 1999. Regeringens överväganden Resultatinformation Stöd enligt förordningen utgick under till tretton organisationer och 102 projekt. För har fattats beslut om stöd till femton organisationer och 79 projekt. Slutsatser Regeringen finner det väsentligt att kunskap, intresse och engagemang för frågor som rör global och europeisk säkerhet stimuleras. Stödet till organisationer och stiftelser för detta ändamål fyller därför en viktig funktion. En förutsättning för att stöd skall lämnas är att det främjar verksamhet som är av allmänt intresse och har en god spridningseffekt. Sammantaget bedöms uppställda mål ha uppfyllts väl inom den givna budgetramen. Stödet bedöms ha haft god spridningseffekt. D3 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 20 324 1999 Förslag 20 755 2000 Beräknat 21 107 2001 Beräknat 21 529 internationella fredsforskningsinstitut () har till ändamål att i enlighet med de grunder som fastställt bedriva forskning i konflikt- och samarbetsfrågor. Syftet med forskningen är att ge bidrag till förståelsen av betingelserna för fredliga lösningar av konflikter och för en stabil fred. Regeringens överväganden Resultatinformation Institutets forskning under och har främst inriktats på följande huvudområden: förebyggande av konflikter, konflikthantering och regional säkerhet, militärutgifter, vapenproduktion och vapenhandel samt massförstörelsevapen och internationell säkerhet. Inte minst det senaste årets utveckling har givit förnyad aktualitet åt icke-spridningsproblematiken, med konsekvenser bl.a. för och . SIPRI:s forskning åtnjuter ett högt internationellt anseende. Genom framför allt en omfattande publikationsverksamhet, men även genom anordnande av seminarier m.m. ges forskningsresultaten en god spridning. har vidgat sitt finansieringsunderlag. Slutsatser har väl uppfyllt uppställda mål för verksamheten. Med hänsyn till den ökade betydelsen av bör öka sin verksamet. Det är emellertid angeläget att institutet fortsatt verkar för att en ökande del av dess verksamhet kan finansieras från andra källor än statliga medel. bör också i ökad grad kunna få tillgång till projektmedel från andra anslag. D4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet Tabell 6.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 995 1999 Förslag 11 080 2000 Beräknat 10 662 2001 Beräknat 10 852 1 Varav 500 tkr i tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Ändamålet med anslaget är att tillföra teknisk och vetenskaplig sakkunskap från () vid förhandlingar om nedrustning, rustningsbegränsning, internationell säkerhet samt vid internationellt samarbete för att motverka spridning av massförstörelsevapen. Regeringens överväganden Resultatinformation I de internationella förhandlingarna i om ett kontrollsystem för konventionen om förbud mot biologiska vapen agerar aktivt för att få till stånd ett så effektivt system som möjligt. Detta arbete möjliggörs bl.a. av det tekniska stöd som lämnas av FOA. I den förberedande kommissionen i för provstoppsavtalets ikraftträdande leder genom företrädare för arbetet för att upprätta ett kontrollsystem för avtalet. Under innevarande budgetår har FOA påbörjat upprättandet av ett svenskt nationellt datacenter för provstoppsavtalet. Häri ingår också att ansluta en station för mätning av luftburen radioaktivitet och en seismisk mätstation till avtalets internationella övervakningssystem. FOA har vidare inlett visst förberedande arbete inför internationella förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. För deltagande i internationella exportkontrollarrangemang lämnar FOA fortlöpande tekniskt stöd. Genom företrädare för har i ökande utsträckning bidragit med expertis till FN:s särskilda kommission för eliminering av massförstörelsevapen (). För att möta de stigande kostnaderna härför har anslaget D4 tillförts genom tilläggsbudget. Denna ökning har finansierats genom en motsvarande minskning av anslaget D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området. För beräknas behöva tas i anspråk för att täcka kostnader för bidrag med expertis till . Slutsatser Verksamhetens mål bedöms ha uppfyllts väl. Tillgång på teknisk och vetenskaplig expertis är en nödvändighet för att på ett aktivt och trovärdigt sätt skall kunna delta i det internationella arbetet för nedrustning, rustningskontroll och främjande av internationell säkerhet. Under kommer också att delta i förhandlingar i CD om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. Därvid aktualiseras tekniskt stöd från FOA till även på detta område. Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 10 762 Neddragning av engångsökning i tilläggsbudget - 500 Pris- och löneomräkning + 218 Överföring från anslaget D1 + 600 Förslag 1999 11 080 D5 Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 004 1999 Förslag 10 216 2000 Beräknat 10 389 2001 Beräknat 10 597 Ändamålet med anslaget till () är att främja intresse för internationella frågor samt att öka kunskapen om detta ämne genom forskning och information till allmänheten. Regeringens överväganden Resultatinformation Utrikespolitiska Institutets verksamhet har under och främst bedrivits inom följande områden: Forskning inriktad på bl.a. kärnvapenrisker, mänskliga rättigheter, internationella förhandlingar och den säkerhetspolitiska situationen i , och runt . Utbildning, program- och seminarieverksamhet. Utgivning av publikationer, däribland Världspolitikens dagsfrågor, Internationella Studier, Samhällsmagasinet Epok och Länder i fickformat. Effekterna av institutets verksamhet är svåra att mäta med bestämdhet. Det kan dock konstateras att UI bidrar med viktig och uppskattad information inom sitt verksamhetsområde, bl.a. genom den alltmer välbesökta programverksamheten. Likaså har institutets forskning tilldragit sig stort intresse; denna utgör basen för den breda informationsverksamhet institutet bedriver. Slutsatser Utrikespolitiska Institutets information genom publikationer, seminarier m.m. riktad till en bred svensk allmänhet fyller en viktig funktion genom att främja intresset och kunskapen för utrikespolitiska frågor. Institutet har väl uppfyllt målsättningarna för verksamheten. Det är dock av fortsatt stor vikt att institutet säkerställer en högre grad av extern finansiering för att minska beroendet av statliga medel. D6 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse Tabell 6.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 000 1999 Förslag 5 891 2000 Beräknat 5 736 2001 Beräknat 5 851 Huvuddelen av medlen under anslaget finansierar ett särskilt säkerhetspolitiskt forskningsprogram vid . Därutöver fördelar regeringen direkt stöd åt framför allt yngre forskare inom utrikes- och säkerhetspolitik från detta anslag. En del av medlen används också för forskning om europeisk säkerhet i samarbete med eller andra uppdragstagare. Regeringens överväganden Resultatinformation Sammanlagt har ett 20-tal forskningsprojekt erhållit stöd, ofta som ett led i förberedelser för att söka mångdubbelt större anslag från , Riksbanksfonden eller privata stiftelser. Därmed bidrar anslaget till att underlätta för forskare att inrikta större forskningsprojekt på frågor som är av särskild betydelse för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Vad gäller de medel som används för forskning om europeisk säkerhetspolitik i samarbete med eller andra uppdragstagare har dessa främjat de i regleringsbrevet uppställda målen. Bl.a. har en av FOA:s tjänstemän tjänstgjort vid och tematiska studier har presenterats. Samarbetet med FOA kommer att fortsätta med såväl regelbundna konsultationer som tjänsteutbyte och särskilda studier. Slutsatser Alla beviljade ansökningar syftar till att stimulera forskning om förutsättningarna att uppnå målen för vår utrikes- och säkerhetspolitik och om de sätt på vilka dessa mål kan främjas. Bedömningen är - på grundval av insända forskarrapporter och avrapportering i andra former - att forskningsanslaget under väl uppfyllt målet för anslaget såväl vad gäller UI- forskningen som direktstöden. Det är angeläget att denna forskning bereds fortsatta verksamhetsmöjligheter. Behovet av inträngande studier om europeisk säkerhetspolitik är stort och i växande, varför anslaget föreslås tillföras från anslaget D1. Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 5 524 Pris- och löneomräkning + 117 Omföring från anslaget D1 + 250 Förslag 1999 5 891 7 Övriga utrikespolitiska frågor 7.1 Omfattning I detta verksamhetsområde ingår anslagen för (), Europainformation m.m. samt, fr.o.m. , , som tidigare budgeterats under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Tabell 7.1Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 22,1 23,6 20,8 45,0 45,1 45,2 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall ISP Verksamheten vid () har redovisat ett underskott uppgående till . Orsaken till denna utveckling kan i första hand härledas till att myndigheten är nystartad och kostnader på IT-området. Europainformation Informationsverksamheten har och varit starkt inriktad på att informera den breda allmänheten om och Amsterdamfördraget, som godkändes av . En klar majoritet av befolkningen känner till Amsterdamfördraget. En reservation har funnits på anslaget /96, dels på grund av organisatoriska förändringar, dels på grund av att den parlamentariska bedrev en omfattande informationsverksamhet om . Förändringar ISP Verksamhetens övergripande målsättningar och inriktning ligger fast. Några större förändringar har därför inte skett i verksamheten jämfört med närmast föregående budgetår. Europainformation Verksamhetens inriktning och målsättningar ligger fast. Proriteringar ISP ISP installerar ett nytt ärendehanteringssystem. bör inkörningen av det nya systemet prioriteras liksom information till företag, myndigheter och allmänheten om den exportkontroll som myndigheten bedriver. Europainformation kommer verksamheten att intensifieras för att öka kunskaperna i Europafrågorna. Antalet mottagare av informationsmaterial bör öka. I detta arbete behöver den moderna tekniken utnyttjas i större utsträckning än och även marknadsföring användas. Ytterligare en del av strävan att öka kunskaperna utgör det stöd i form av projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser som kan ges till ideella organisationer och stiftelser. Regeringen kommer fortsatt att prioritera information om och om reformarbetet i EU samt om EMU-frågan. 7.3 Resultatbedömning ISP Sammantaget bedöms målen för verksamhetsområdet i huvudsak ha uppfyllts under och . Europainformation Det informationsarbete som bedrivits om och om Amsterdamfördraget har i stort uppfyllt de mål som sattes upp för verksamheten. Kännedomen om Amsterdamfördraget har ökat. Antalet mottagare av regeringens information har ökat. 7.4 Revisionens iakttagelser ISP Regeringen konstaterar att det vid granskning av ISP:s bokslut och redovisning för framkommit anmärkningar, vilket framgår under Regeringens överväganden. 7.5 Anslag E1 Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 15 550 1999 Förslag 16 027 2000 Beräknat 16 209 1 2001 Beräknat 16 262 2 1 Motsvarar 15 927 tkr prisnivå 2 Motsvarar 15 727 tkr prisnivå () inrättades genom att Krigsmaterielinspektionen (KMI) inom ombildades till en myndighet (prop. 1995/96:31, bet. 1995/96:UU3, rskr. 1995/96:93). ISP skall sköta tillsyn och annan kontroll enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel och lagen (1998:397) om strategiska produkter. Inspektionen skall också vara nationell myndighet enligt åtaganden inom ramen för icke-spridning av kemiska vapen. Inspektionen prövar förvaltningsärenden om kontroll över krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden. Inspektionen har till sitt förfogande dels det parlamentariskt sammansatta (), dels det teknisk- vetenskapliga rådet (TVR). Kostnaden för verksamheten täcks av avgifter som redovisas mot särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiften tas ut av företag vars produkter omfattas av kontrollen över krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden. Inspektionen har varit tvungen att utnyttja av anslagskrediten för att klara sina ekonomiska åtaganden. Regeringens överväganden Resultatbedömning Såvitt kan bedömas har ISP säkerställt att exportkontrollens syften uppnåtts samt att internationella åtaganden fullföljts inom ramen för ISP:s verksamhetsområde. De relativt stora arbetsbalanser m.m. som fanns har undanröjts. Antalet beviljade utförseltillstånd på krigsmaterielsidan och värdet av dessa ökade kraftigt . har värdet av beviljade utförseltillstånd dock minskat jämfört med . har flera ansökningar blivit allt mer komplicerade och kräver längre handläggningstid än . Till detta kommer ett stort antal tillstånd att tillverka och tillhandahålla krigsmateriel m.m. Antalet tillstånd avseende export av varor med dubbla användningsområden var i stort sett oförändrat jämfört med under närmast föregående år. Eftersom ISP inrättades så sent som under /96 är det svårt att göra några kvantitativa jämförelser . Myndigheten har dock under ett intensivt uppbyggnadsskede på ett effektivt sätt kunnat sköta sina löpande åligganden av vilka tillståndsgivningen utgör myndighetens kärnverksamhet. I samband med övergången till en självständig myndighet har vissa problem bl.a. avseende datasystemet kunnat konstateras. Efter upphandling av ett nytt ärendehanteringssystem förestår ett omfattande arbete med inkörning av detta . I syfte att förstärka myndighetens internationella kontaktnät, som är en viktig förutsättning för ett effektivt internationellt samarbete på exportkontrollområdet, har ISP inlett ett ökat besöksutbyte med främst länder i och . har en omfattande hemsida gjorts tillgänglig på Internet, vilket representerar en ny möjlighet att sprida information till allmänheten. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV har riktat invändningar mot ISP:s årsredovisning. Enligt RRV uppfyller ISP:s resultatredovisning inte väsentliga återrapporteringskrav enligt regleringsbrevet. Även på delårsrapporten för har ISP fått en invändning. Vidare har RRV vid sin årliga ekonomisk-administrativa värdering, s.k. EA-värdering, givit ISP omdömet ej tillfredsställande. Regeringen ser allvarligt på denna kritik och har uppmanat ISP att undanröja de konstaterade bristerna i myndighetens redovisning. Utvecklingen kommer noggrant att följas. Slutsatser Regeringen finner det väsentligt att ISP fortsätter att förstärka sin beredskap för att möta tidens krav på information om dels myndighetens tillståndsverksamhet, dels information till företag, andra myndigheter och allmänheten. Ett enigt konstitutionsutskott har ställt sig bakom önskemålet att ISP "förses med särskilda resurser för insatser avseende möjligheten att förse allmänheten med basinformation om krigsmaterielexporten". Mot denna bakgrund föreslås anslaget uppgå till . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 15 801 Pris- och löneomräkning + 199 Justering av + 27 Förslag 1999 16 027 E2 Europainformation m.m. Tabell 7.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 204 1999 Förslag 21 800 2000 Beräknat 21 800 2001 Beräknat 21 800 bedriver genom en bred och saklig informationsverksamhet om den europeiska integrationen riktad till den svenska allmänheten. Det är en viktig del av den svenska öppenheten att medborgarna på ett enkelt sätt kan få information om den politik regeringen för i EU- arbetet. Verksamheten, som bl.a. består av dokumentation om svensk EU-politik och pågående förändringar inom EU-samarbetet, framtagande av publikationer och arrangerandet av seminarier och hearings, syftar till att öka kunskaperna om EU och den politik regeringen för i EU-samarbetet. Därigenom stimuleras även debatten om EU-frågorna. En reservation från /96 finns bl.a. på grund av organisatoriska förändringar 1995 kvar på anslaget. Reservationen har använts för information om regeringskonferensen , som resulterade i Amsterdamfördraget. används den också för projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser om EU, eftersom inga extra medel har anslagits för detta ändamål. Som ett led i regeringens besparingsåtgärder minskades anslaget för Europainformation m.m. med . Regeringens överväganden Resultatbedömning Regeringen prioriterade en omfattande informationsverksamhet om och Amsterdamfördraget. Syftet var att informera om sakfrågorna och att stimulera debatten. Ett nyhetsbrev gavs ut och stora seminarier arrangerades. I samband med undertecknandet av Amsterdamfördraget genomfördes den breda informationssatsningen "Jag är nyfiken EU", som gav information om det nya fördraget i broschyrer, på kassett och på Internet. Informationssatsningen resulterade i ett dokumenterat ökat intresse och en ökad kännedom om EU och Amsterdamfördraget. Informationssatsningen kunde genomföras då det fanns en reservation på anslaget. Utgivningen av nyhetsbrevet har fortsatt med en övergripande inriktning på regeringens EU-politik och aktuella EU-frågor. Intresset är stort och antalet prenumeranter ökar kontinuerligt bland såväl enskilda som organisationer, skolor, studieförbund, företag m.fl. Omkring 14 000 privatpersoner har tecknat sig för en prenumeration, vilket är en ökning från med 4 000. Seminarieverksamheten fortsätter också . Populärversioner av skrivelser och utredningar produceras kontinuerligt och sprids i en bred krets. De faktapromemorior producerar om viktigare EU- förslag har också gjorts tillgängliga för allmänheten. erbjöds vidare alla gymnasieskolor en film, där olika personer ger sina synpunkter på EU, och ett material avsett för grupparbeten, där hänvisningar finns till organisationer som är såväl positiva som kritiska till EU-samarbetet. Regeringen har infört nya möjligheter för ideella organisationer och stiftelser att söka projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser om EU. Projektbidragen är ytterligare ett sätt att försöka öka kunskaperna om EU och att därigenom stimulera debatten kring de europeiska framtidsfrågorna. Intresset bland organisationerna är mycket stort. Slutsatser är relativt ny som EU-medlem. Kunskaperna om vad EU-medlemskapet innebär behöver öka i vårt land. Kännedom om medlemskapets möjligheter är en förutsättning för att medlemskapet skall utnyttjas till fullo av såväl enskilda som företag och organisationer m.fl. Omfattande informationsinsatser om vad medlemskapet innebär kommer därför att krävas framöver. Ökade kunskaper kan också bidra till en ökad debatt om det framtida , som det är angeläget att medborgarna deltar i. Anslaget är beräknat så att regeringen skall kunna bedriva en mer aktiv informationsverksamhet till den svenska allmänheten, bestående av bl.a. seminarier, hearings, materialproduktion i olika former, en mer omfattande distribution samt marknadsföring. Det är angeläget att den nya tekniken utnyttjas i större omfattning än . I den ekonomiska vårpropositionen avsattes särskilda medel för att öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter. Av dessa föreslås anslaget för Europainformation tillföras . Det ökade anslaget motiveras av behovet av ökad kunskap i Europafrågorna och om de rättigheter och skyldigheter medlemskapet ger. Ökade kunskaper är en förutsättning för att medlemskapet skall utnyttjas till fullo. Till de prioriterade frågorna hör informationsinsatser om , om EU:s inre marknad, om EMU och de praktiska konsekvenserna i av att elva av EU:s femton medlemsländer ingår en valutaunion. Anslaget skall även användas till de projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser om EU som började delas ut , trots att inga medel då anslagits för detta. Anslaget kan även användas för information om som EU-land i andra EU-länder. Anslaget beräknas för uppgå till samma belopp som 1999. En ökad satsning på kunskapshöjande och intresseväckande informationsinsatser om Europafrågorna kräver ett långsiktigt arbete. Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 7 800 Framtidsområdet Europeiskt samarbete + 14 000 Förslag 1999 21 800 E3 Tabell 7.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 128 1 1999 Förslag 7 128 2000 Beräknat 7 128 2001 Beräknat 7 128 1 under utgiftsområde 17 Över anslaget utbetalas medel till verksamhet. Anslaget uppgår till .