prop · GM03130 · 1999-01-01 00:00:00 — Föreningar av det slag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om moderföreningar, 7 kap. 4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna till registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har utfärdats. Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten inom en månad från fastställelsebeslutet. På kopian av årsredovisningen skall en styrelseledamot eller den verkställande direktören teckna bevis om att balansräkningen och resultaträkningen har fastställts. Uppgift skall också lämnas om fastställelsedagen. Beviset skall även innehålla föreningsstämmans beslut beträffande föreningens vinst eller förlust. Handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten efter räkenskapsårets utgång. Stiftelser Kopior av handlingarna skall ha kommit in till registreringsmyndigheten efter räkenskapsårets utgång. Beträffande kollektiv- avtalsstiftelser samt stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första stycket stiftelselagen (1994:1220) gäller i stället att bestyrkta kopior skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade senast från efter räkenskapsårets utgång. Övriga företag av handlingarna skall hållas tillgängliga för alla som är intresserade senast från efter räkenskapsårets utgång. Efter särskilt föreläggande av registreringsmyndigheten skall bestyrkta kopior av handlingarna ges in dit. Sådant föreläggande skall utfärdas när någon begär det. Företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller, i fråga om moderföretag, 7 kap. 4 § andra stycket är skyldiga att ge in handlingarna till registreringsmyndigheten även om något föreläggande inte har meddelats. Handlingarna skall i dessa fall ha kommit in till myndigheten från räkenskapsårets utgång. (Jfr 8 kap. 3 § i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om årsredovisningens och revi- sionsberättelsens offentliggörande. Inledningen till första stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Som en följd av att lagens tillämpningsområde har utsträckts till andra företagsformer än bolag har paragrafen kompletterats med särskilda bestämmelser för bl.a. ekonomiska föreningar, enskilda näringsidkare och stiftelser. Bestämmelserna i första stycket 2 motsvarar de bestämmelser som har funnits i 9 kap. 3 § andra och tredje styckena föreningslagen. I första stycket 3 regleras offentliggörandet i handelsbolag med juridisk person i delägarkretsen. För sådana handelsbolag som redan tidigare omfattas av årsredovisningslagen innebär bestämmelsen inte någon förändring. För övriga handelsbolag med juridisk person bland delägarna medför bestämmelsen att det inte längre räcker att offentliggöra årsredovisningen genom att endast hålla den tillgänglig hos företaget (jfr 2 kap. 2 § fjärde stycket årsredovisningslag); årsredovisningen måste alltid ges in till . Bestämmelserna i första stycket 4 om offentliggörande i stiftelser mot- svarar gällande bestämmelser i 3 kap. 11 och 12 §§ stiftelselagen. Bestämmelserna i andra meningen är föranledda av att vissa årsredo- visningsskyldiga stiftelser är undantagna från den återkommande kontroll som består i att tillsynsmyndigheten granskar årsredovisningen och revisionsberättelsen. Detta gäller stiftelser som har bildats av staten, en kommun eller ett landsting (se 9 kap. 10 § första stycket 1), stiftelser som förvaltas av en statlig myndighet (se 9 kap. 10 § första stycket 2), stiftelser som enligt stiftelseförordnandet skall vara undantagna från tillsynen enligt stiftelselagen och som inte utövar näringsverksamhet eller är moderstiftelse (se 9 kap. 10 § första stycket 3) och kollektiv- avtalsstiftelser (se 11 kap. 4 § första stycket). För att inte principen om offentlighet för alla årsredovisningsskyldiga stiftelser skall efterges föreskrivs dock i enlighet med gällande reglering att kollektivavtalsstiftelser och sådana stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första stycket alltid skall hålla en kopia av årsredovisningen och revisionsberättelsen tillgängliga för var och en som vill ta del av dem. Slutligen innehåller första stycket 5 regler för offentliggörande i övriga företag, främst enskilda näringsidkare och handelsbolag som uteslutande har fysiska personer i delägarkretsen. Bestämmelserna motsvarar de bestämmelser som har funnits i 2 kap. 2 § fjärde stycket, 3 § och 4 § årsredovisningslag. 8 kap. 4 § När årsredovisning och revisionsberättelse för aktiebolag eller handels- bolag har getts in till registreringsmyndigheten, skall myndigheten kungöra detta. Kungörandet skall ske i en tidning som myndigheten ger ut. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela närmare föreskrifter om sådant kungörande. (Jfr 8 kap. 4 § i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om kungörande i samband med att registreringsmyndigheten har fått in årsredovisningen och revisions- berättelsen från ett aktiebolag eller ett handelsbolag. Bestämmelsen går tillbaka på en bestämmelse i det fjärde bolagsrättsliga direktivet och skulle egentligen kunna begränsas till förutom aktiebolag den krets av handelsbolag som omfattas av det direktivet. För att undvika den mycket komplicerade gränsdragningen mellan sådana handelsbolag och andra handelsbolag har bestämmelsen gjorts tillämplig på samtliga handelsbolag. 8 kap. 13 § Var och en som enligt denna lag eller annan författning är skyldig att ensam eller gemensamt med någon annan till registreringsmyndigheten ge in redovisningshandling eller revisionsberättelse, kan av registre- ringsmyndigheten föreläggas vid vite att fullgöra denna skyldighet. Fråga om utdömande av vite prövas av registreringsmyndigheten. I fråga om stiftelser tillämpas 9 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220) i stället för första och andra styckena. (Jfr 8 kap. 13 § i kommitténs förslag.) Paragrafen ger registreringsmyndigheten möjlighet att förelägga företagets ställföreträdare vid vite att ge in redovisnings- och revisions- handlingar. Den har uttryckligen tagit sikte på ställföreträdare för handelsbolag och verkställande direktör eller styrelseledamot i aktie- bolag . En motsvarande bestämmelse för de företag som har omfattats av årsredovisningslag har funnits i 5 kap. 1 § den lagen. Som en följd av att årsredovisningslagens tillämpningsområde utvidgats till andra företagsformer har paragrafens begränsning till företrädare för handelsbolag och aktiebolag tagits bort. Någon ändring av bestämmelsens innebörd i övrigt är inte avsedd. Såsom framgår av det nya tredje stycket gäller särskilda bestämmelser i fråga om stiftelser. Enligt 9 kap. 5 § första stycket 2 kan tillsyns- myndigheten förelägga en eller flera styrelseledamöter eller förvaltaren att fullgöra sina åligganden. Föreläggandet får enligt den paragrafens tredje stycke förenas med vite. Ett sådant vitesföreläggande kan bl.a. användas för att framtvinga ett ingivande av stiftelsens årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapporter. 8 kap. 14 § Om ett företag publicerar sin årsredovisning i dess helhet, skall publiceringen avse årsredovisningen i den form och med den ordalydelse som har legat till grund för revisionsberättelsen. Revisionsberättelsen skall därvid åtfölja årsredovisningen. Om någon revisionsberättelse inte har lämnats, skall årsredovisningen i stället innehålla uppgift om detta förhållande och om skälen för det. (Jfr 8 kap. 14 § i kommitténs förslag.) Ändringen är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 8 kap. 15 § Om ett företag publicerar sin årsredovisning i ofullständigt skick, skall det av publikationen framgå att den inte är fullständig. Det skall också anges om den fullständiga årsredovisningen har getts in till registrerings- myndigheten. En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen skall i stället innehålla revisorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt 1. 10 kap. 28, 30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975: 1385), 2. 8 kap. 13 § andra fjärde styckena lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 3. 28 30 §§ revisionslagen (1999:000), och 4. 4 kap. 11 § andra och tredje styckena stiftelselagen (1994:1220). Om någon revisionsberättelse inte har lämnats, skall detta förhållande liksom skälen för det anges. Trots bestämmelserna i andra stycket får en ofullständig årsredo- visning publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om ofullstän- digheten består i att upplysningar enligt 5 kap. 18 eller 20 § har lämnats utan uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män eller utan uppgift om fördelningen mellan olika länder. (Jfr 8 kap. 15 § i kommitténs förslag.) Ändringen i första stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. Av andra stycket framgår att en årsredovisning som publiceras i ofullständigt skick skall bl.a. innehålla uppgift om vissa av de anmärk- ningar som revisorn har gjort i revisionsberättelsen. Vilka anmärkningar det är fråga om preciseras genom hänvisningar till tillämpliga revisions- bestämmelser. Stycket har kompletterats med hänvisningar till de lagar som reglerar revision för bl.a. ekonomiska föreningar, stiftelser och enskilda näringsidkare. Sista meningen i andra stycket har av redaktionella skäl brutits ut till ett nytt tredje stycke. Det fjärde (tidigare tredje) stycket har justerats med anledning av att de paragrafer till vilka texten hänvisar fått nya beteckningar. 8 kap. 16 § Detta kapitel tillämpas också på koncernredovisning och koncern- revisionsberättelse med följande avvikelser: 1. Trots bestämmelserna i 3 § 2 och 5 är moderföretag alltid skyldiga att ge in koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen till registreringsmyndigheten. Trots bestämmelserna i 15 § andra stycket får en ofullständig koncernredovisning, förutom i fall som avses i 15 § fjärde stycket, publiceras tillsammans med koncernrevisionsberättelsen, om ofullstän- digheten består i att uppgifter som anges i 7 kap. 16 § och som är av ringa betydelse med hänsyn till kravet på rättvisande bild har utelämnats. (Jfr 8 kap. 16 § i kommitténs förslag.) Bestämmelsen i punkten 1 är ny och har tillkommit som en konsekvens av att lagens tillämpningsområde utsträcks till andra företag är aktiebolag och handelsbolag. Det sakliga innehållet överensstämmer med vad som har gällt (se 9 kap. 10 § andra stycket föreningslagen, 3 kap. 11 § stiftelselagen och 3 kap. 6 § årsredovisningslag). För vissa juridiska personer, såsom bostadsrättsföreningar och personal- och pensionsstiftelser, har det dock inte tidigare funnits några motsvarande bestämmelser. Punkten 2 motsvarar det tidigare andra stycket. 9 kap. 1 § Följande företag skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än lämna en särskild redovisning (del- årsrapport): 1. företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket eller 7 kap. 4 § andra stycket, och 2. företag som enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 1 kap. 1 § andra stycket lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag är skyldiga att upprätta koncernredovisning enligt de lagarna. Delårsrapporten skall avse företagets verksamhet från räkenskapsårets början. Minst en rapport skall omfatta en period av minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. Delårsrapporten skall avfattas på svenska i vanlig läsbar form. (Jfr 9 kap. 1 § i kommitténs förslag.) Ändringarna i första stycket beror på lagens utvidgade tillämpningsområde. Också ekonomiska föreningar, stiftelser m.fl. kan bli skyldiga att upprätta delårsrapporter. För samtliga verksamhetsformer gäller att delårsrapporter måste upprättas om företaget uppfyller de kriterier som anges i 2 kap. 1 § andra stycket eller, såvitt gäller moderföretag, 7 kap. 4 § andra stycket (se punkten 1). Beträffande dessa kriterier, se respektive paragraf. Om företaget är ett sådant finansiellt holdingföretag som är skyldigt att upprätta koncernredovisning enligt ÅRKL eller ÅRFL, är det skyldigt att upprätta delårsrapporter, även om det inte uppfyller kriterierna i 2 kap. 1 § andra stycket eller 7 kap. 4 § andra stycket (se punkten 2). Ändringen i andra stycket är av samma slag som den i 8 kap. 16 § punkt 1. Det tidigare tredje stycket har utmönstrats. Det har ansetts lämpligare att låta allmänna regler om kompetensfördelningen inom ett aktiebolag vara bestämmande för vem inom företaget som skall avlämna en delårsrapport. 9 kap. 2 § En delårsrapport skall hållas tillgänglig hos företaget för var och en som vill ta del av den. En kopia skall genast sändas till en sådan aktieägare, bolagsman eller medlem som begär det och uppger sin postadress. En delårsrapport som avses i 1 § andra stycket andra meningen skall senast efter rapportperiodens utgång offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i 8 kap. 3 §. Om delårsrapport inte ges in till registreringsmyndigheten i rätt tid, tillämpas 8 kap. 13 §. (Jfr 9 kap. 2 § i kommitténs förslag.) Ändringarna i första stycket är huvudsakligen av redaktionell art. Eftersom bestämmelserna är avsedda att tillämpas även på andra företag än bolag, har ordet bolaget bytts ut mot företaget . Av samma skäl har bestämmelsen om att kopia av delårsrapporten skall sändas ut till aktieägare m.fl. kompletterats med medlem . I andra meningen har tidigare framgått att delårsrapporten skall sändas in till registrerings- myndigheten. Bestämmelsen blir nu tillämplig även på sådana företag som offentliggör årsredovisningshandlingar på annat sätt än genom att sända in dem till registreringsmyndigheten. Hänvisningen till 8 kap. 3 § innebär att ett sådant företag kan offentliggöra även delårsrapporten på detta sätt. 9 kap. 3 § I en delårsrapport skall det översiktligt redogöras för verksamheten och resultatutvecklingen samt för investeringar och förändringar i likviditet och finansiering sedan föregående räkenskapsårs utgång. Vidare skall det lämnas beloppsuppgifter om nettoomsättningen och resultatet före bok- slutsdispositioner och skatt . Om det finns särskilda skäl, får en ungefärlig beloppsuppgift om resultatet lämnas. Bestämmelserna i 6 kap. 1 § andra stycket 1 och 2 gäller också i fråga om delårsrapport. Om en koncern är av det slag som anges i 7 kap. 4 § andra stycket, skall moderföretaget i delårsrapporten, utöver uppgifter om moder- företaget, lämna uppgifter för koncernen motsvarande vad som sägs i första stycket. Uppgifter om nettoomsättning och resultat skall avse beloppen efter avdrag för interna poster inom koncernen och vara beräknade med hänsyn tagen till internvinsteliminering. Sådana uppgifter om koncernen som anges i andra stycket behöver inte lämnas, om 1. företaget i enlighet med 7 kap. 2 § inte har upprättat någon koncernredovisning för närmast föregående räkenskapsår, 2. det moderföretag vars koncernredovisning har getts in till registreringsmyndigheten enligt 7 kap. 2 § har upprättat en delårsrapport som omfattar samma rapportperiod som företagets delårsrapport, 3. moderföretagets delårsrapport innehåller likvärdiga uppgifter som omfattar även koncernen, och 4. företaget i sin egen delårsrapport lämnar uppgift om moder- företagets namn, organisationsnummer eller, i förekommande fall, personnummer samt säte. Om uppgifter utelämnas enligt tredje stycket, gäller vad som sägs i 2 § också den delårsrapport som avses i tredje stycket 2. Är den delårs- rapporten inte avfattad på svenska, får registreringsmyndigheten, om rapporten skall sändas in till registreringsmyndigheten, förelägga företaget att sända in också en bestyrkt översättning till svenska. Ett sådant föreläggande skall utfärdas om någon begär det. (Jfr 9 kap. 3 § i kommitténs förslag.) Flertalet ändringar i paragrafen är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. De tidigare hänvisningarna i andra stycket till bl.a. aktiebolagslagen har ersatts av en hänvisning till 7 kap. 4 § andra stycket. Någon ändring i sak är inte åsyftad. I tredje stycket punkt 4 har efter en synpunkt från Lagrådet ett nytt upplysningskrav tagits in. Bestämmelsen innebär att uppgift skall lämnas om moderföretagets personnummer om detta företag bedrivs som en enskild näringsverksamhet. 10 kap. 1 § Beslut av registreringsmyndigheten enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I fråga om beslut som avses i 8 kap. 6, 9 och 13 §§ gäller att överklagande skall ske för beslutet. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. (Jfr 10 kap. 1 § i kommitténs förslag.) Paragrafen reglerar frågor om överklagande. Dessa frågor har reglerats i två paragrafer, vilka nu har arbetats samman. Första stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Den nya lydelsen innebär bl.a. att överklaganden av frågor som avses i 3 kap. 11 § (tillstånd att utelämna uppgift om nettoomsättning), 5 kap. 9 § andra stycket och 7 kap. 17 § (tillstånd att utelämna uppgifter om dotterföretag m.m.), som har prövats av regeringen, i fortsättningen skall prövas av allmän förvaltningsdomstol. Frågan har behandlats i avsnitt 21.2.1. Av den nya lydelsen följer vidare att Patent- och registreringsverkets beslut om förseningsavgift och beslut att vägra efterge förseningsavgift måste överklagas från beslutet. Detsamma skall slutligen gälla för överklagande av verkets beslut om vite enligt årsredovisningslagen. Denna fråga har behandlats i avsnitt 21.2.2. Uppställningsform för balansräkningen (kontoform) EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER (Jfr bilaga 2 i kommitténs förslag) Bilagan har tidigare betecknats bilaga 2. Under rubriken har angetts hur eget kapital i en ekonomisk förening skall specificeras. Som en följd av att lagens tillämpningsområde har utsträckts till att omfatta samtliga företag som skall avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning har rubriken ändrats till Övriga företag. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Av punkten 1 framgår att lagändringarna träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Ett företag som har kalenderår som räkenskapsår skall således tillämpa de nya reglerna första gången på den årsredo- visning som upprättas per . Om företaget har brutet räkenskapsår, skall det nya regelverket tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds och löper ut . Omfattar räkenskapsåret tiden , innebär vad som har sagts att lagens bestämmelser tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds medan bokslutet per upprättas enligt äldre bestämmelser. Föreskriften i 4 kap. 5 § tredje stycket gäller inte nedskrivning som har gjorts innan ett företag, för vilket årsredovisningslagen (1995:1554) inte har gällt tidigare, första gången tillämpar lagen. Punkten 2 har utformats i enlighet med Lagrådets föreslag. Reverseringsskyldigheten i 4 kap. 5 § tredje stycket årsredovis- ningslagen innebär en nyhet för de företag som kommer att omfattas av lagen. Beträffande fordringar tillåter bokföringslagen att gjorda nedskrivningar återförs (se 16 § andra stycket) men för övriga slag av anläggningstillgångar saknas denna möjlighet. Att låta samtliga tidigare genomförda nedskrivningar omfattas av reverseringsskyldigheten skulle göra det nödvändigt att första gången de nya bestämmelserna tillämpas företa en omfattande omvärdering av sådana anläggningstillgångar som en gång har blivit föremål för nedskrivning. Detta har inte ansetts lämpligt. I förevarande punkt föreskrivs därför att bestämmelsen om reversering inte gäller sådana nedskrivningar som har skett innan årsredovisningslagen tillämpas första gången. Om ett företag, som inte har tillämpat årsredovisningslagen, i bokslutet per har gjort en nedskrivning med stöd av bokföringslagen (1976:125), skall det således inte ompröva nedskrivningen enligt reverseringsbestäm- melsen när det upprättar bokslutet per . Belopp som har satts av till uppskrivningsfond med stöd av 9 kap. 4 § första stycket lagen om ekonomiska föreningar (1987:667) får användas även för nödvändiga nedskrivningar av anläggningstillgångar. Om detta görs, skall upplysning om detta lämnas i en not. Bestämmelserna om uppskrivningsfondens användning innebär att det är tillåtet att använda uppskrivningsfonden för att kvitta bort erforderliga nedskrivningar. Det har emellertid ansetts att detta inte bör gälla sådana fonder som har skapats innan årsredovisningslagen tillämpas första gången. I förevarande punkt föreskrivs därför att belopp som har satts av till uppskrivningsfond med stöd av 9 kap. 4 § första stycket föreningslagen får användas även för erforderliga nedskrivningar av anläggningstillgångar. Exempelvis kan en uppskrivningsfond som skapas genom en avsättning i bokslutet per i senare bokslut användas för nedskrivningar av anläggningstillgångar. Lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagen skall dock fortfarande tillämpas för räkenskapsår som har inletts före nämnda tidpunkt. Enligt bestämmelsen upphör årsredovisningslag att gälla vid utgången av . Om ett företag har påbörjat ett räkenskapsår före , skall lagen ändå tillämpas när årsredovisningen för det räkenskapsåret upprättas. 25.17 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 1 kap. 2 § När det i denna lag hänvisas till en bestämmelse i årsredovisningslagen (1995:1554) skall bestämmelsen tillämpas utan hinder av att den anges gälla för aktiebolag, om inte annat särskilt föreskrivs. Bestämmelser i årsredovisningslagen som gäller ekonomiska före- ningar skall tillämpas på medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar, om inte annat särskilt föreskrivs. Om bestämmelsen i årsredovisningslagen hänvisar till en annan bestämmelse i årsredovisningslagen eller till årsredovisningslagen i dess helhet, skall även hänvisningen tillämpas, om inte annat följer av bestämmelserna i denna lag eller i föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Eftersom årsredovisningslagens tillämpningsområde har utsträckts till att omfatta andra företag är aktiebolag och handelsbolag, har begreppet bolag i den lagen ersatts med företag , medan begreppen moder- bolag och dotterbolag ersatts med begreppen moderföretag och dotterföretag . Vissa tillämpningsbestämmelser som har funnits i förevarande paragraf och som har berott på att årsredovisningslagen har omfattat endast bolag har därför kunnat tas bort från första stycket. I stället erinras att de bestämmelser i årsredovisningslagen som särskilt gäller för ekonomiska föreningar, t.ex. 6 kap. 3 §, skall tillämpas på medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar, vilka tillämpar lagen om ekonomiska föreningar (1987:667) som associationsrättslig grund, om inte annat särskilt föreskrivs. 1 kap. 4 § Följande bestämmelser i 1 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall tillämpas: 3 § andra stycket om definition av andelar, 4 och 5 §§ om koncern- och intresseföretagsdefinitioner, 6 § om hänsynstagande till vissa rättigheter hos mellanman m.m., samt 7 § om skyldighet för moderföretag och dotterföretag att lämna varandra upplysningar. (Jfr 1 kap. 4 § i kommitténs förslag.) I den uppräkning av de bestämmelser i 1 kap. årsredovisningslagen som skall tillämpas av kreditinstitut och värdepappersbolag har tillkommit en hänvisning till 7 §. Av denna paragraf, som är ny, framgår att ledningen av ett företag som har blivit moderföretag skall meddela detta till dotterföretaget samt att dotterföretaget skall lämna moder- företagets ledning de upplysningar som behövs för redovisnings- skyldigheten för koncernen. Ändringarna i övrigt är av redaktionell art. 1 kap. 7 § För banker och hypoteksinstitut är kalenderår räkenskapsår om inte annat följer av 3 kap. 3 § bokföringslagen (1999:000). (Jfr 1 kap. 6 § i kommitténs förslag.) Hänvisningen i paragrafen har ändrats till följd av att bokföringslag ersätts med en ny bokföringslag. 2 kap. 1 §