prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — överlämnade regeringen till en ansökan om anpassning av EG:s lagstiftning i fråga om användningen av antimikrobiella substanser som fodertillsatser. Innebörden av ansökan är att antibiotika och liknande substanser inte längre skall be- handlas som fodertillsatser. Antimikrobiella sub- stanser skall endast få användas i medicinskt syfte efter förskrivning av veterinär. Ansökan sker med stöd av de vetenskapliga fakta och be- dömningar som sam- manställt och redovisat i betänkandet Anti- microbial Feed Additives (SOU 1997:132). Säkra livsmedel har det framkommit att kött in- fört till från andra EU-länder har inne- hållit salmonella i flera fall. För att försäkra sig om att medlemsländerna är medvetna om de svenska salmonellagarantierna och för att visa hur viktigt det är för att garantierna upp- rätthålls, tog jordbruksministern upp frågan vid ministerrådsmötet (jordbruk) . Därefter har bland annat diskusisoner förts mel- lan och berörda myndigheter i respektive land. Detta har lett till att problemen med salmonella i importerat kött minskat och det har visats ökad förståelse för hur ser på salmonella och för att det går att få kontroll över smittan. uppmärksammades dricks- vattnet i samband med förgiftningen av grund- vattnet i . kunde snabbt ställa om resurserna för att informera allmänheten samt stödja i län och med expertkunskap. Med anledning av att antalet cancerfall i den svenska befolkningen till följd av radon i dricks- vatten beräknats till ca 55 har gränsvärden för radon i dricksvatten införts genom Statens livsmedelsverks kungörelse (SLV FS 1997:32) om ändring i kungörelsen (SLV FS 1989:30) med föreskrifter och allmänna råd om dricksvatten. I och med att gränsvärden fastställ- des blev bland annat innehavare av allmänna dricksvattenanläggningar skyldiga att se till att vattnet är tjänligt när det når konsumenterna. beslöt att 60 miljo- ner kronor får disponeras för bidrag till radon- sanering av dricksvatten (prop. 1996/97:150). Bestämmelser om bidraget finns i förordningen (1997:638) om bidrag till sanering av radon i dricksvatten, som trädde i kraft . Eftersom det kunde konstateras att radonbidraget inte efterfrågats i den utsträckning som förväntats, beslöt rege- ringen att uppskjuta det datum då bidragsberättigade åtgärder senast skulle ha påbörjats från till den 1 augu- sti 1999. Regeringen beslöt att förtyd- liga förordningstexten så att det klart framgår att bolag som ägs av en eller flera kommuner är be- rättigade till bidrag. Livsmedelsindustrin har den som förädlar eller saluför produkter från jord- eller skogsbruket kunnat söka ett särskilt investeringsstöd. betalades ca av statliga medel ut till investeringar för att i huvudsak för- bättra hygienen, djurskydd och miljöstandarden i jordbruks- och livsmedelsföretag. De viktigaste sektorerna har varit kött- och mejeriindustrin. av stödet finansieras ur stats- budgeten och resterande från . Under bedrivs ett särskilt pro- jekt, Food From . Målsättningen med verksamheten är att medverka till en ökad export av i förädlade livsmedel, främst baserade på svenska jordbruksråvaror. Projektperioden 1996 har utvärderats. En fyraårsperiod be- döms dock inte som tillräcklig för att kunna av- läsa resultat i ökad export och ökad medvetenhet om svensk mat utomlands. Regeringen redovisade i proposition Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:205) sin avsikt att anvisa ytterligare för exportfräm- jande åtgärder för förädlade svenska livsmedel utöver de som redan avsatts. Avsikten är att , , skall bidra med lika mycket som statens sam- manlagda insats. EU:s strukturprogram EU:s gemensamma struktur- och regionalpolitik är det viktigaste medlet för att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling mellan regionerna i unionen. Under innevarande programperiod för strukturfonderna (1994 1999) tillfaller ca från EG-budgeten. Av dessa medel skall 39 pro- cent användas inom de geografiskt avgränsade målområden 2, 5b och 6, medan avser s.k. 5a-åtgärder inom jordbruk och fiske. Vid halvtidsutvärderingarna av programmen hade själva projektverksamheten nätt och jämnt kommit igång. Detta beror på att framtagande av programförslag och förhand- lingar med tog och en stor del av i anspråk. Utvärde- rarna konstaterar emellertid att ungefär hälften av budgeterade medel är intecknade genom fattade beslut och att målen om nya eller be- varade arbetstillfällen troligen kommer att kunna uppnås. Det stöd som i enlighet med EU:s struktur- stöd har beviljats till fiskerinäringen 1996 speglar ett uppdämt investe- ringsbehov inom fisket efter nedgången . Ansökningarna har vida över- skridit tillgängliga medel. Totalt har utbetalats från Fonden för fiskets ut- veckling till . Vad gäller stöd till beredningsindustrin har större in- vesteringar genomförts bland annat längs ost- kusten och utfallet för visar på en jäm- nare fördelning mellan länen än . Det året svarade för av det stöd som beviljades. Motsvarande andel för var . Forskning och utbildning Regeringen har prioriterat forskning inom eko- logisk jordbruks- och trädgårdsproduktion genom ett särskilt program. Utgångspunkten för satsningen har varit omställningen mot målet att av landets åkerareal skall vara ekolo- giskt odlat och syftet har varit att stärka kompetens- och kunskapsuppbyggnaden för en långsiktig utveckling av ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion i . Medel för pro- grammet har funnits tillgängliga 1998. Programmet har således gått in i sin slutfas. Även forskningen inom skogsnäringen har prioriterats. Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , och livsmedelsindustrin satsar vardera av en budget på för att vidga och för- nya livsmedelsforskningen. Ett av regeringens uppställda mål för , , är att verka för att den bedrivna forskningen är av hög kvalitet och av relevans för sektorsansvar. Efter SLU:s prioritering av övergripande forsknings- områden har detta resultaterat i bland annat att professurer har inrättats i försöksdjursvetenskap och miljökonsekvensbeskrivning. Ett och trädgårdsproduk- tion har inrättats. Ett samarbete inom den tilll- lämpade skogsforskningen har inletts mellan SLU och högskolorna i och i . Ett bränsletekniskt centrum har satts upp i . 20.3.3 Regeringens bedömningar och slutsatser Den gemensamma jordbrukspolitiken Jordbruket och livsmedelsindustrin har en lång- siktigt viktig roll för den ekonomiska utveck- lingen och sysselsättningen inom gemenskapen. Jordbruket måste vara såväl ekologiskt som eko- nomiskt hållbart. Detta måste prägla det fortsatta reformarbetet med EG:s jordbruks- och livs- medelspolitik. Likaså måste kommande reformer främja miljöanpassade produktionsmetoder i jordbruket som möter konsumenternas krav på säkra livsmedel av hög kvalitet. god- kännande av regeringens förslag (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241) innebär att skall verka för en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EU med tre övergripande mål, vilka redovisas i av- snitt 2.2. förslag i Agenda innebär en inriktning mot en mer marknadsin- riktad jordbrukspolitik inom EU. Reform- strävanden pågår även inom fiskets område. Sammantaget innebär detta att konsument- aspekterna i vid mening kommer att få allt större betydelse för utformningen och tillämpningen av den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken. Erfarenheterna av miljöersättningsprogram- met är goda, vilket har redovisats till i proposition Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:Jou9, rskr. 1997/98:116). Ett nytt program bör därför genomföras även efter nuvarande programperiod. Med tanke på de stora resurser som tillförts jordbrukssektorn som ett led i det svenska del- tagandet i CAP och uttalat höga mål- sättningar vad gäller beivrande av oegentligheter och att följa upp resursutnyttjandet, är det av sär- skild vikt att tillräckliga resurser även fortsätt- ningsvis avsätts så att kontroll- och tillsynsverk- samheten kan bedrivas på ett effektivt sätt. Det svenska ordförandeskapet i EU kommer att inneha ordförandeskapet i EU. Jordbruksdepar- tementets del av samlade EU- arbete är mycket omfattande. Det är viktigt att ordförandeskapet kan genomföras så att detta väcker respekt och medför goda relationer med samtliga medlemsländer. Ordförandeskapet kommer innebära nya arbetsuppgifter som bland annat förutsätter god planering. Detta arbete förbereds i . Ny myndighet I arbetet med att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken behövs kvalificerade analyser som utgår från konsumenters och skattebetalares intressen. Om skall spela en aktiv och drivande roll i arbetet med att förändra den gemensamma jordbrukspolitiken krävs en ökad ambitionsnivå vad avser analyser och utvärde- ringar av politikens effekter. Tillgången på ana- lys- och utredningsresurser kommer även vara viktigt i samband med det svenska ordförande- skapet. På regeringens uppdrag har en särskild utredare analyserat hur behovet av kvalificerad utredningsverksamhet och långsiktiga analyser med i första hand samhällsekonomisk inriktning inom det jordbrukspolitiska området skall kunna tillgodoses. Utredarens förslag har överlämnats till regeringen i betänkandet Analysera mera (SOU 1998:108). avser regeringen bilda en ny myndighet, Jordbruks- och livs- medelskonomiskt institut (se avsnitt 4.5). Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken (Common Fisheries Policy, CFP) är en fullt utvecklad gemenskapspolitik. CFP reglerar alla aspekter på fisket från havet till konsumenten. kommer ett nytt beslut avseende politikens in- riktning att fattas. Den gemensamma fiskeri- politiken måste bedrivas på ett långsiktigt håll- bart sätt. Nuvarande fiskeripolitik bör utvecklas så att den bättre bidrar till att detta mål nås. I samband med den förestående översynen av den gemensamma fiskeripolitiken bör aktivt verka för en sådan förändring. Vidare bör verka för att miljömål för fisket utvecklas. Rege- ringens förslag för att åstadkomma ett hållbart fiske har redovisats i proposition Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116). För att kartlägga och analysera hur medlem- skapet i EU har förändrat konkurrenssituationen för svensk fiskerinäring har regeringen tillkallat en särskild utredare (dir: 1997:141). Uppdraget skall redovisas vid slutet av innevarande år. Djurskydd, djurhälsa och livsmedelssäkerhet har internationellt sett en erkänt god djurhälsosituation. Det är fortsatt ett primärt svenskt intresse att förhindra att allvarliga smitt- samma djursjukdomar kommer till . EHEC är en problematisk livsmedelsrelaterad sjukdom och särskilda insatser krävs för att för- bättra kunskaperna om sjukdomen och hur den kan bekämpas. Regeringen anser att arbetet med frågan om antibiotikatillsatser är fortsatt högt prioriterat. Antibiotikans roll måste sättas in i ett större perspektiv som tar upp animalieproduktionen med avseende dels på risken för antibiotika- resistens dels risken för mer långsiktiga ekolo- giska konsekvenser. bör därför få ett resurstillskott för sitt vetenskapliga arbetete med antibiotikafrågor med betoning på antibiotikaresistens. Det är väsentligt att på ett trovärdigt sätt kan dokumentera resistenssituationen inom landet. Inom djurskyddsområdet är en förbättrad djurskyddstillsyn, särskilt när det gäller djur- transporter, högt prioriterad liksom en fortsatt utveckling av alternativa inhysningssystem för värphöns. Regeringen tillsatte en kom- mitté med uppgift att göra en översyn av livs- medelstillsynen. Kommittén överlämnade betänkandet Livsmedelstillsynen i (SOU 1998:61). Utredningen har inriktat sig på ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, den regionala nivåns roll, förutsättningarna för interkommunal samverkan, systemet med obli- gatorisk egentillsyn och avgiftssystemet. Utred- ningen remissbehandlas . Regeringen har för avsikt att förelägga ett förslag till förbättrad djurskyddstillsyn. , som regeringen tillkallade i sep- tember 1997 (dir. 1997:102), fick bland annat i uppgift att kartlägga och redovisa de stöd som kommer rennäringen och samerna till del såväl de nationella som de från EU. En utgångspunkt för kommitténs arbete är att moderna förvalt- ningsprinciper med mål- och resultatstyrning, avreglering och delegering skall tillämpas i stöd- givningen. Ett exempel på detta är det införda miljömålet i 65 a § rennäringslagen (1971:437). Rennäringen skall enligt denna para- graf bedrivas med bevarande av naturbetes- markernas långsiktiga produktionsförmåga så att dessa ger en uthålligt god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Kommittén skall lämna förslag till en ren- näringspolitik som ger underlag för en ekologisk, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftig rennäring. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Vid växande rovdjursstammar följer ökade skador på tamdjur, främst ren men också på får och hundar. En grundläggande förutsättning för att berörda näringsidkare, lokalbefolkning och rovdjur skall kunna existera sida vid sida är bland annat att frågor om skador och skadeersättningar ges en långsiktig och för berörda parter accepta- bel lösning. Ett nytt ersättningssystem trädde i kraft . Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 1998:6) för att utreda frågan om en sammanhållen rov- djurspolitik som gör det möjligt att anlägga en helhetssyn på biologiska, jaktliga och närings- mässiga frågor. beslöt regeringen att frågan om utvidgad skyddsjakt respektive nöd- värnsjakt efter varg utreds med förtur (dir. 1998:63). Denna fråga skall redovisas . Uppdraget i huvuddirektivet skall redovisas . lönsamhet hänger bland annat samman med möjligheterna att minska förlus- terna av rovdjursskadorna som har ökat i om- fattning. Det är mot bakgrund av de växande rovdjursstammarna påkallat att för öka anslaget för ersättningar för viltskador. Exportfrämjande åtgärder För att utreda möjligheterna att stärka och expandera den svenska livsmedelssektorn tillsatte regeringen en särskild utredare. Utreda- ren presenterade sitt betänkande , En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) och föreslog bland annat en förstärk- ning av jordbrukets och trädgårdsnäringens konkurrenskraft, forskning och utveckling med tyngdpunkt i livsmedelsindustrins behov samt exportfrämjande åtgärder. Förslagen har remiss- behandlats och beredning pågår inom . Svensk jordbruks- och livsmedelsproduktion har av tradition varit inriktad på att förse hem- mamarknaden med livsmedel. Konkurrens- situationen och exportmöjligheterna har kraft- fullt ändrats för den svenska livsmedelsindustrin i och med medlemskapet i EU. Svensk livs- medelsexport ökar och en fortsättning av detta är nödvändig, inte bara för att skapa ökad syssel- sättning inom livsmedelssektorn, utan också för att behålla den sysselsättning som redan finns. Regeringen föreslår en tidsbegränsad satsning för att förbättra möjligheterna för avsättning av svenska livsmedelsprodukter utomlands. Utbildningsfrågorna är en viktig del av regering- ens åtgärder för ökad sysselsättning. Som redan aviserats ekonomiska vårproposition bör SLU få utökade resuser bland annat mot bakgrund av den besparing som ålades universi- tetet innevarande år. Tillskottet avser även kompletterande utbildning av utländska veteri- närer. Regeringen prioriterar en fortsatt ökad satsning på grundutbildningen inom högskolan, vilket innebär att SLU tilldelas ytterligare platser . Som ett led att stärka djurskyddets ställning föreslår regeringen att medel avsätts för att del- finansiera en professur i djurskydd vid SLU. Jaktfrågor En särskild utredare har sett över vissa jaktfrågor. överlämnades betänkandet Jaktens villkor en utredning om vissa jaktfrågor (SOU 1997:91). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser återkomma till vad gäller jaktlagstiftningen. Frågor om ursprungsbefolkning och nationella minoriteter i Frågor om nationella minoriteter i hör till samordningsansvar. I avsaknad av en sammanhängande minoritets- politik tillkallade regeringen en utred- ning med uppdraget att utreda frågan om skall tillträda konvention om regionala språk och minoritetsspråk. fick kommittén även i uppdrag att utreda frågan om tillträde till ramkonven- tion om skydd för nationella minoriteter. Kom- mittén lämnade sitt betänkande Steg mot en minoritetspolitik (SOU 1997:192 och 1997:193) till regeringen . Minoritetsspråks- kommitténs betänkande är ett led i utformandet av en framtida minoritetspolitik. har betänkandet gått på remiss till berörda mino- ritetsgrupper, organisationer, myndigheter och kommuner. Regeringen avser återkomma till i frågan . beslutade regeringen tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda frå- gan om kan ratificera konvention nr. 169 om ursprungsfolk och stamfolk i själv- styrande länder och vilka åtgärder som i sådant fall är nödvändiga för att skall kunna efterleva bestämmelserna (dir. 1997:103). Upp- draget skall redovisas i årsskiftet 1998/99. 20.4 Skatteavvikelser Avvikelser från en enhetlig beskattning kan uppfattas som en skatteförmån om t.ex en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelätt- nad i förhållande till den enhetliga . En förmån av samma storlek som den som erhålls genom avvikelsen från en enhetlig beskattning skulle i princip kunna upnås med hjälp av en offentlig transferering. Genom en sådan analys kan skatteavvikelser kvantifieras. Nedan redo- visas nettoberäknade, saldopåverkande skatte- avvikelser inom utgiftsområ- det, i syfte att ge en total bild av det samlade stödet till utgiftsområdet. Tabell 2.5 Skatteavvikelser Miljoner kronor Avvikelse Skatteavvikelse netto 1998 1999 Uttag av bränsle m.m. 210 200 Avverkningsrätt till skog Anläggning av skog m.m. 250 250 Skogsavdrag Skogs- och upphovsmannakonto 50 50 Ingående skatt på jordbruksarrende Bränsleförbrukning inom växthusnäringen 70 70 Elförbrukning inom växthusnäringen 240 240 Summa 820 810 Uttag av bränsle Enligt huvudregeln i kommunalskattelagen (KL 22 § 4 st 1 p anv) är uttag av bränsle skatteplik- tigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet. Skatteavvikelsen av- ser inkomstskatt och särskild löneskatt. Avverkningsrätt till skog mot betalning som skall erläggas Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lag- stiftning (KL 24 § 5 st p 1 anv) tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att be- skattningen uppskjuts, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. Räntan på krediten bör utgöra underlag för särskild löneskatt. Avgångsvederlag till jordbrukare I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt och särskild löneskatt. Anläggning av ny skog Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk får kost- nadsföras. Samma avdragsmöjligheter gäller även för bär- och fruktodlingar för inköp och plante- ring av träd och buskar. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskriv- ningen. Räntan på krediten bör beräknas utgöra underlag för särskild löneskatt. Skogsavdrag Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . Vid taxe- ringen för ett visst beskattningsår medges avdrag med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten. Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Det saknas dock anledning att medge avdrag när vär- deökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteavvikelsen uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Skogs- och upphovsmannakonto Skogskontolagen (1954:142) ger möjlighet till uppskov av beskattning av de intäkter som är hänförliga till skogsbruk. De medel som sätts in på skogskonto utgör underlag för avdrag vid taxeringen. Avsättningen begränsas till på skogskonto och på skogsskadekonto. Avkastningen på skogskonto beskattas . Skatteavvikelsen avser räntan på skatte- krediten. Räntan på krediten bör utgöra underlag för särskild löneskatt. 20.5 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 19971 Anslag 19982 Utgifts-prog- nos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Internationellt samarbete 37 37 38 38 37 37 Jordbruk och trädgårdsnäring 8 514 11 380 10 219 9 554 10 672 10 639 Fiske 172 193 178 190 191 192 Rennäring m.m. 69 104 99 95 95 95 Djurskydd och djurhälsovård 272 274 357 279 283 286 Livsmedel 192 177 193 176 174 171 Utbildning och forskning 1 212 1 229 1 253 1 290 1 331 1 366 Skogsnäring 397 331 366 351 373 382 Totalt för utgiftsområdet 10 866 13 726 12 702 11 974 13 154 13 168 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96 och 1997. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Ingående skatt på jordbruksarrende Avdragsrätten omfattar hela den ingående skat- ten på jordbruksarrende, även om i arrendet in- går värdet av bostad. Bränsleförbrukning inom växthusnäringen är växthusnäringen skattebefriad för all användning av fossila bränslen. debiterades av energiskattesatserna. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Elförbrukning inom växthusnäringen Växthusnäringen är skattebefriad för all använd- ning av elektrisk kraft. utgörs av nor- malskattesatsen på el. Prognosen tyder på att ut- gifterna blir högre än . Ökningen förklaras så gott som helt av ökade utgifter för de medfinansierade miljö- och strukturstöden samt för intervention och ex- portbidrag som finansieras fullt ut av EU. Trots att utgifterna innevarande år beräknas bli större än underskrids årets budget med mer än . Förklaringen ligger i att det för flera stödformer råder en viss eftersläpning mellan beslut om och utbetalning av stöd samt att anslutningen till vissa stöd- former inte har varit maximal. Ytterligare en förklaring är att anslagen för arealersättning och djurbidrag samt intervention och exportbidrag visat sig vara överbudgeterade varför dessa minskas . Tabell 2.6 Avvikelser från den ekonomiska vårpropositionen Miljoner kronor Ekonomisk vårproposition 13 083 B3 Djurregister -21 B9 Från EG-budgeten finansierat strukturstöd +3 B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket -50 B13 Från EG-budgeten finansierade komplette- rande åtgärder inom jordbruket -110 B14 Arealersättning och djurbidrag -650 B15 Intervention och exportbidrag för jordbruks- produkter -300 B17 Jordbrukets blockdatabas +1 F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten +1 F6 Exportfrämjande åtgärder +10 Justering av premier1 +7 Budgetpropositionen 11 974 1 Teknisk justering av förvaltningsanslag (se bilaga 1, avsnitt 4). Mot bakgrund av de stora anslagsbehållningar som beskrivs i avsnitt 2.1 minskas ramen för ut- giftsområdet med jämfört med vad som angavs i den ekonomiska vår- propositionen. Ovan framgår vilka rampåverkande anslagsjusteringar som görs i denna proposition. Endast förändringarna av anslagen för komp- letterande åtgärder inom jordbruket och export- främjande åtgärder samt justeringen av påverkar statsbudgetens saldo. Övriga anslag finansieras antingen av avgifter eller av EU och är således saldoneutrala. 21.1 Omfattning har lagt fast riktlinjerna för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Produktionen skall styras av konsu- menternas efterfrågan. Den skall vara långsiktigt hållbar från både ekologisk och ekonomisk ut- gångspunkt. skall EU medverka till global livsmedelssäkerhet, bland annat genom att hävda frihandelns principer även på livsmedels- området. Målsättningen är också giltig i det in- ternationella samarbetet. Arbetet skall främst syfta till att minska fattigdom och undernäring, skapa ett långsiktigt hållbart nyttjande av de glo- bala naturresurserna på jordbrukets, fiskets och skogens områden samt sträva mot en friare han- del med livsmedel.