prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Slutsatser Regeringens bedömning är att FHI:s verksamhet utvecklas i enlighet med de riktlinjer som redo- visades i den fördjupade anslagsframställningen för åren 1997 1999, om än i långsammare takt till följd av minskade resurser. Regeringen anser att institutet ytterligare bör sträva efter att för- stärka sin roll som och me- todutvecklare. I linje med detta ligger att insti- tutet skall stimulera och stötta andra aktörer att bedriva ett aktivt folkhälsoarbete. I detta arbete bör inte minst de frivilliga organisationernas kompetens och engagemang tas tillvara. Vidare bör FHI i högre grad utnyttja möjligheten att låta fler av institutets aktiviteter utvärderas av extern kompetens. Det är regeringens uppfatt- ning att FHI ytterligare bör sträva efter att foku- sera insatserna på att minska skillnaderna i ohälsa mellan olika grupper i samhället. Anslagsberäkningen för FHI utgår från att re- geringen föreslår en besparing om 3 miljoner Dessa medel föreslås överföras till utgiftsområde 4 Rättsväsendet, för finansiering av åtgärder med anledning av riks- dagens beslut om propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55, bet. 1997/98:JuU13, rskr. 1997/98:250). Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. En korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finan- siera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 110 178 Pris- och löneomräkning 1 778 Justering av 91 Omfördelning till Uo4 3 000 Förslag 1999 109 047 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget för . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Tabell 4.12 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början ( ) ( ) 0 108 108 Nya förpliktelser ( ) ( ) 108 18 18 Infriade förpliktelser* ( ) ( ) 0 18 18 Utestående förpliktelser 108 108 108 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 108 108 108 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser 4.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 125 350 1999 Förslag 108 750 2000 Beräknat 109 686 1 2001 Beräknat 111 422 2 1 Motsvarar 107 750 tkr prisnivå 2 Motsvarar 107 750 tkr prisnivå () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att medverka till att skyddet mot smittsamma sjuk- domar upprätthålls och förstärks. En jämförelse mellan budget och utfall för visar ett anslagsöverskridande på . Ackrediteringen av SMI:s diagnostiska verksamhet och planeringen av flyttningen av SMI:s verksamhet till område har medfört kostnader som inte kunnat rymmas inom budgetramen. Tidigare års anslagssparande har utnyttjats för att täcka underskottet. Vid utgången av uppgick det ackumulerade anslagssparandet till ca . Anslagssparandet är en följd av att SMI befunnit sig i en uppbyggnadsfas och därmed bl.a. haft många obesatta tjänster. Enligt prognosen för beräknas an- slagssparandet minska med . Anslagssparandet beräknas behöva täcka dels verksamhetsöverskridanden på ca , dels flyttkostnader på ca varav hänförs till ökade hyreskostnader. SMI flyttar den huvud- sakliga verksamheten till område. Förhandlingar om byggkostnader och hyror för det nya säkerhetslaboratoriet samt det nya huset för försöksdjur pågår med . Säkerhetslaboratoriet beräknas stå klart och det nya djurhuset . I och med dessa förändringar kom- mer SMI också behöva göra betydande investe- ringar i utrustning. Regeringens överväganden Resultatinformation Enligt regeringens mening har SMI på ett tillfredsställande sätt arbetat med målen för verksamheten. SMI har aktivt med- verkat till att skyddet mot smittsamma sjuk- domar upprätthållits och förstärkts. Situationen i är tillfredsställande inom viktiga del- områden. Resistensutvecklingen mot antibiotika är en av de mest gynnsamma i . Vidare har antalet nyanmälda aids-fall minskat med och bland homosexuellt smittade män anmäldes endast en fjärdedel så många nya aids-fall som . Minskningen har främst sin orsak i de nya antivirala medel som används i behandlingen och som skjuter upp utvecklandet av sjukdomen. Antalet kikhostefall i lägre åldrar har också minskat kraftigt till följd av att allmän kikhostevaccination införts, vilket har utprövats av forskningsprogram på SMI. ackrediterades SMI:s diag- nostiska verksamhet av SWEDAC. Ackredite- ringen innebär totalt sett en kvalitetshöjning av institutets verksamhet som referenslaborato- rium. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.14 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter1 Kostnader Resultat (Intäkt kostnad) Utfall 1997 15 809 () 18 249 -2 440 Prognos 1998 18 850 () 20 000 -1 150 Budget 1999 15 000 () 17 000 -2 000 1 SMI bedriver uppdragsverksamhet dels inom speciell diagnostik, dels inom djurhuset (försöksdjursverksamhet). Försöksdjursverksamheten har både externa och interna kunder. Inom parentes anges den procentuella andelen av de totala intäkterna som kommer från SMI. SMI bedriver uppdragsverksamhet inom för- söksdjursverksamheten (djurhuset) och den spe- ciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken skall finansieras med avgifter med full kostnads- täckning. För försöksdjursverksamheten har SMI medgivits undantag från 5 § avgiftsförord- ningen (1992:191). Inkomsterna disponeras av SMI. Försöksdjursverksamheten redovisade ett un- derskott på ca för och prognosen för visar på ett under- skott om ca . Underskotten beror på ökade kostnader för drift och underhåll av fastigheten och inköp av djur som omfattningen av verksamheten minskat och prisnivån är för låg. Fr.o.m. gäller dock en ny prislista som förväntas generera något ökade intäkter. Problematiken kring möj- ligheten att uppnå full kostnadstäckning kvarstår dock. Tills denna fråga är utredd skall eventuella underskott täckas av de medel ramanslaget räk- nades upp med i samband med övertagandet av driften av djurhuset från Avvecklingsmyndig- heten för (SBL-AV) . Medlen var bl.a. tänkta att täcka vissa kostnader till följd av renoveringar av nuvarande djurhus. Dessa planer har dock fått ändras eftersom de skärpta krav som ställs på djurhållningen medför att ett nytt djurhus måste byggas. SMI har emellertid gjort vissa renove- ringar i nuvarande djurhus som bl.a. bidragit till underskotten i verksamheten. Målet full kostnadstäckning har inte kunnat uppfyllas för uppdragsverksamheten inom den speciella diagnostiken . Den spe- ciella diagnostiken redovisade ett underskott på och för beräknas underskottet uppgå till ca . Un- derskotten beror bl.a. på ökade kostnader för ackreditering av verksamheten. Avgifterna höj- des fr.o.m. . De nya priserna har dock inte medfört att full kost- nadstäckning kunnat uppnås . Som en följd av detta har en arbetsgrupp tillsatts inom SMI för att se över och analysera den speciella diagnostiken samt komma med förslag på för- ändringar. SMI mottar även externa medel för forsk- ningsuppdrag och annan uppdragsverksamhet. beräknas de externa forskningsmed- len uppgå till ca . Slutsatser SMI flyttar den huvudsak- liga verksamheten till nybyggda lokaler på Karo- linska institutets område. De nya lokalerna medför ökade hyreskostnader på ca . SMI:s hyreskostnader kommer att öka med ytterligare ca de kommande två budgetåren, till följd av det nya säkerhetslaboratoriet och till följd av det nya djurhuset. Hyreskostnaderna i det nya säkerhets- laboratoriet och framför allt i det nya djurhuset är dock fortfarande osäkra. Förutom att SMI:s ramanslag successivt kom- mer att behöva höjas de kommande tre åren till följd av ökade hyreskostnader, kommer myndig- heten också att behöva tillföras extra resurser för att klara av kapitalkostnaderna för sina egna investeringar på ca i de nya lokalerna samt i djurhuset. Kapitalkostnaderna för kommer dock att kunna täckas av det prognos- tiserade anslagssparandet. Smittskyddet ingår även som en viktig del i Funktionen hälso- och sjukvård m.m. under ut- giftsområde 6 Totalförsvar. I syfte att stärka be- redskapen inom funktionen har därför rege- ringen fattat beslut om att får utbetalas för direktin- vesteringar i för säkerhets- laboratorier. Regeringen anser att SMI:s anslag för bör höjas med för att täcka ökade hyreskostnader och för att tillförsäkra fortsatt verksamhet när det gäller övervakning av antibiotikaresistens. Myndigheten har vidare hemställt om anslagsmedel för nya uppgifter när det gäller smittskyddet i samband med miljö- frågor samt för att kunna täcka underskotten inom den speciella diagnostiken. Regeringen har inte kunnat tillmötesgå myndighetens önskemål om ytterligare medel på dessa områden. När det gäller den senare frågan vill regeringen avvakta resultatet av den arbetsgrupp som SMI tillsatt för att analysera underskotten inom den speciella diagnostiken och komma med förslag på förändringar. Regeringen är medveten om att SMI:s eko- nomiska situation är ansträngd och kommer därför att noga följa den ekonomiska utveck- lingen inom myndigheten samt effekterna av de omprioriteringar som kan komma att behöva vidtas för att klara verksamheten inom given resursram. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. En korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finan- siera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 98 923 Pris- och löneomräkning 2 736 Justering av 291 Omfördelning från andra myndigheter inom ut- giftsområde 9 6 800 Förslag 1999 108 750 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till respektive . I beräkningen har emellertid inte hänsyn tagits till de kostnads- ökningar som uppkommer till följd av det nya säkerhetslaboratoriet respektive det nya djur- huset. Regeringen återkommer till detta då SMI:s resursbehov skall kunna bedömas bättre. Skillnaden i anslagsbelopp består dels av att av de medel som tillförs SMI från andra myndigheter inom utgiftsområde 9 endast tillförs engångsvis för , dels av beräknad uppräkning av anslaget med anledning av pris- och löneförändringar. A10 Tabell 4.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 11 054 1999 Förslag 11 110 2000 Beräknat 11 311 1 2001 Beräknat 11 482 2 1 Motsvarar 11 110 tkr prisnivå 2 Motsvarar 11 110 tkr prisnivå , , skall bidra till att uppfylla målen för ut- giftsområdet genom att särskilt uppmärksamma och bidra med kunskap som minskar de psyko- sociala risksituationerna i samhället. En jämförelse mellan anslag och utfall för visar att det ackumulerade anslagssparandet ökade med och uppgick vid slut till ca . IPM har i delårsrapporten avseende redovisat en utgiftsprognos för om . Detta innebär att anslagssparandet vid utgången av be- räknas uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation Myndigheten har inriktat sin verksamhet på såväl grundforskning som tilläm- pad forskning samt kunskaps- och informations- spridning. Samtliga enheter inom IPM deltar på olika sätt i kunskapsspridning genom publika- tioner, föreläsningar, kurser för allmänheter, in- stitutioner och organisationer. IPM är organisa- toriskt tätt knutet till , därigenom kan ett utbyte och en korsbefrukt- ning av forskningen ske. Institutets verksamhet är inriktad på att förstå sambandet mellan livsförhållanden, psykisk hälsa och kroppslig hälsa. Myndighetens forskning har särskilt koncentrerats på psykologiska och psy- kofysiologiska långtidsmekanismer som orsaks- bakgrund till sambandet mellan hälsa och psyko- social livsmiljö. Mot bakgrund av den samhällsförändring som omvandlingen av arbetsmarknaden har inneburit har forskningen inriktats på psykosociala kon- sekvenser till följd av arbetslösheten, internatio- naliseringen av arbetslivet och nya fysiska risk- faktorer som kan interagera med psykosociala faktorer när det gäller hälsoeffekter. IPM:s verksamhet uppvisar en hög vetenskap- lig kvalitet. Forskarna vid institutet anlitas flitigt som granskare av artiklar i internationella veten- skapliga tidskrifter, som föreläsare vid interna- och nationella konferenser och som pro- ducenter och rådgivare i annan typ av kunskaps- spridning. Genderperspektivet är en central utgångs- punkt för myndighetens forskning. IPM arbetar med ett flertal projekt där forsk- ningen redovisas separat vad gäller resultat för män respektive kvinnor. Genderperspektivet an- vänds bl.a. vad gäller forskning om psykosociala upplevelser. IPM har i en skrivelse till regeringen aktualiserat frågan om ett namn- byte för myndigheten. IPM anser att det nuva- rande namnet är otydligt och att det inte på ett adekvat sätt speglar myndighetens nuvarande verksamhet. IPM föreslår att myndighetens namn därför bör ändras till social medicin (IPM). Regeringen anser att förutsättningarna att be- döma resultaten av IPM:s verksamhet har för- bättrats jämfört . Orsaken till detta är främst att IPM i sin årsredovisning för redovisar sina prestationer på ett sätt som möjliggör jämförelser över tiden. Regeringen an- ser att IPM:s årsredovisning visar att myn- digheten på ett tillfredsställande sätt arbetat med målen för verksamheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.16 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt- kostnad) Utfall 1997 6 066 6 066 0 Prognos 1998 8 475 8 475 0 Budget 1999 6 375 6 375 0 Tabellen ovan bygger på en uppskattning utifrån budgetunderlaget för perioden 2001. beräknas de externa medlen för forskningsuppdrag uppgå till . Detta innebär en minskning med jämfört med . Rege- ringen anser att IPM bör sträva efter en successiv ökning av den externa finansieringen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att IPM:s årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisade. Den ekonomiadministrativa värdering som RRV har utfört av samtliga myndigheter har beträffande givit EA-värdet tillfredsställande. RRV har i en särskild revisionspromemoria till IPM gjort vissa uttalanden om IPM:s ekonomi- administrativa rutiner samt bokföringsrutinerna. Regeringen instämmer i huvudsak med RRV:s påpekanden. Under föregående år har IPM ar- betat med att förstärka ekonomiadministration. Regeringen anser att detta arbete bör fortsätta även . Slutsatser Regeringen anser att IPM bör byta namn till In- stitutet för psykosocial medicin (IPM). De mål och den inriktning som tidigare beslutats avse- ende IPM:s verksamhet bör ligga fast för . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. En korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finan- siera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 10 853 Pris- och löneomräkning 206 Justering av 51 Förslag 1999 11 110 Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget A10 för . beräknas anslaget till respek- tive . A11 av medicinsk metodik Tabell 4.17 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 19 975 1999 Förslag 33 896 2000 Beräknat 34 494 1 2001 Beräknat 35 081 2 1 Motsvarar 33 896 tkr prisnivå 2 Motsvarar 33 896 tkr prisnivå av medicinsk metodik (SBU) skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att verka för ett ratio- nellt utnyttjande av givna resurser inom hälso- och sjukvården genom att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik. Utvärderingarna skall vila på vetenskaplig grund och ske utifrån medi- cinska, ekonomiska, sociala och etiska utgångs- punkter. En jämförelse mellan anslag och utfall för visar att det ackumulerade anslagssparandet ökade med ca och uppgick till . Enligt utgiftsprognosen för kommer SBU att förbruka hela anslaget samt hela det ackumulerade anslagssparandet. Regeringens överväganden Resultatinformation SBU har avslutat fyra större veten- skapliga utvärderingar om Neuroleptika, Livs- stilsprogram, Kirurgi vid reumatism samt Anti- oxidanter. För neuroleptika har förberedelser gjorts för att kunna utvärdera effekterna av rap- porten , eftersom tillämpad praxis ofta avviker från vad som är vetenskapligt baserat. har SBU bedrivit samman- lagt 24 projekt, exklusive de psykiatriska pro- jekten, varav 19 är större projekt. De fyra psy- kiatriprojekten som startat föregående år har fortsatt samt förberedelser för ytterligare tre på- börjats. SBU lägger ned ett omfattande arbete på att försäkra sig om vetenskapligt hög kvalitet. För att SBU:s utvärderingar skall få genomslag i vården måste de spridas och resultaten översät- tas i praktisk tillämpning. SBU har väsentligt utökat sina insatser inom området in- formation och marknadsföring. I den årliga un- dersökning som SBU gör om målgruppernas kännedom och syn på SBU redovisas att av ledande administratörer, 80 pro- cent av läkarna och av landstingspoli- tikerna numera känner till SBU och dess verk- samhet. Av dem som känner till SBU har av administratörerna, av lä- karna och av politikerna angett att de haft praktisk nytta av SBU:s resultat i sitt arbete. Undersökningen visar att SBU:s intensi- fierade information haft effekt och att SBU:s rapporter har relevans för beslutsfattare inom sjukvården. SBU:s rapporter finns vidare till- gängliga för sökning i ett flertal medicinska data- baser. Korta sammanfattningar av SBU:s rappor- ter och pågående projekt finns också på SBU:s hemsida på internet. SBU har fortsatt sitt arbete som sekretariat för det internationella . SBU har även arbetat vidare med att fördjupa samarbetet om utvärdering inom . I samtliga projekt belyses i vilken utsträckning genderaspekter behandlats i den granskade forskningen. Projektgrupperna har också i upp- drag att inom sina områden framhålla kunskaps- luckor som beror på att något kön studerats otillräckligt. SBU har inlett ett samarbete vid planeringen av nya projekt med framförallt So- cialstyrelsen och för att und- vika dubbelarbete. SBU har även samarbetat med , , och Spri om ett gemensamt informa- tionssystem Svenskt Medicinskt Fönster som startade . Vidare har SBU slutit avtal med regioner och landsting om spridning av sina resultat. Ett 20-tal SBU-informatörer var verksamma i 13 landsting med uppgiften att sprida kunskap om SBU:s utvärderingsre- sultat. SBU har genom riks- dagsbeslut tilldelats särskilda medel för utvärde- ringar inom psykiatrin. Dessa medel har ännu inte helt tagits i anspråk och behöver kunna dis- poneras för att slutföra de nu pågående projek- ten. En intensiv satsning på förbättrad informa- tionsspridning och implementering har gjorts med hjälp av finansie- ring från anslaget A3 Bidrag till hälso- och sjuk- vård i enlighet med de årliga överenskommelser som träffas mellan regeringen och om vissa ersättningar. kan SBU finansiera denna ut- ökade verksamhet endast under förutsättning att SBU disponerar de medel som ännu inte kunnat utnyttjas. Med dessa förutsättningar räknar SBU i budgetunderlaget med oförändrad anslagsnivå för . Slutsatser Regeringen anser att SBU arbetar på ett tillfreds- ställande sätt för att uppnå målen för verksam- heten. Inriktningen vad gäller SBU:s verksamhet bör ligga fast för . Regeringen fäster sär- skild vikt vid de intensifierade ansträngningar som myndigheten har gjort för att sprida resul- taten av utvärderingarna och anser att detta bör vara en prioriterad uppgift också för . En del verksamheter som har finan- sierats via anslaget A3 Bidrag till hälso- och sjukvård föreslås i överenskommelsen mellan staten och landstingen 1999 för insatser för att stärka patientens ställning m.m., organiseras och finansieras på annat sätt. Det gäller bl.a. vissa insatser som utförs av SBU. Detta innebär att som tidi- gare anvisats under anslaget A3 Bidrag till hälso- och sjukvård föreslås överföras till anslaget A11 ring av medicinsk metodik. Regeringen har i propositionen Reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112, bet. SoU 1997/98:25) påtalat det nationella behovet av ut- värdering av odontologisk metodik och aviserat att denna verksamhet bör intensifieras. Det står klart att det även inom tandvården finns behov av en systematisk granskning av det vetenskap- liga underlaget för verksamheten. Regeringen föreslår att denna funktion skall inrättas inom SBU samt att tillförs SBU:s anslag för ändamålet . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. En korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finan- siera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 15 517 Pris- och löneomräkning 348 Justering av 31 Överföring från A3 Bidrag till hälso- och sjukvård 11 000 Tillfört m.a.a. proposition om reformerat tand- vårdsstöd 7 000 Förslag 1999 33 896 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A11 av medicinsk metodik för . beräknas anslaget till respektive . A12 Tabell 4.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 21 700 1999 Förslag 22 421 2000 Beräknat 22 829 1 2001 Beräknat 23 170 2 1 Motsvarar 22 421 tkr prisnivå 2 Motsvarar 22 421 tkr prisnivå () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsom- rådet genom att aktivt medverka till att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården inklusive tandvården. skall i anmälda fall pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalen har utövat sitt yrke och genom beslut om disciplinpåföljd eller åter- kallelse av legitimation m.m. ge sin bedömning av vad som är godtagbart eller inte inom hälso- och sjukvården samt tandvården. Av årsredovisning för framgår att det uppkommit ett anslagssparande om och det ackumulerade anslagssparandet uppgick vid ut- gången av till ca . Förklaringen till sparandet är enligt ansvars- nämnden att antalet inkommande ärenden inte har ökat i den utsträckning som tidigare beräk- nats. Enligt den prognos för som redovisas i delårsrapporten för beräknas anslagssparandet öka med ca . Detta innebär att det ackumulerade anslagssparandet vid utgången av beräk- nas uppgå till ca . Det över- skott som uppstått kan användas för att minska ärendebalansen ytterligare. uppger vidare i sitt budgetunderlag för perioden 2001 att avsevärda extra utgifter kan förutses under , framför allt på grund av en pla- nerad flyttning. Kostnaderna i samband med beräknas till 50 för . Regeringens överväganden Resultatinformation årsredovisning för visar att antalet inkomna ärenden till myndig- heten har ökat. Antalet avgjorda ärenden är emellertid färre än , men överstiger något antalet inkomna. Antalet balanserade ärenden har minskat något, från 1 1996 till 1 1997. Regeringen anser att det uppnådda resul- tatet är godtagbart, sett mot bakgrund av att två av ärendena var mycket omfattande och tog åt- skillig arbetskraft i anspråk. Det uppställda målet om nedbringande av den genomsnittliga handläggningstiden för ärendena till som inte överstiger har inte uppnåtts. Den genomsnittliga handlägg- ningstiden har emellertid förkortats från 8,6 må- nader för . Ett nytt ärendehanteringssystem har upphandlats och installerats . Nettokostnaden per avgjort ärende uppgick till och överstiger sålunda något den i budgetunderlaget för beräknade om . Om man undantar de två ärenden som har varit av ovanligt stor omfattning blir nettokostnaden emellertid betydligt lägre, per ärende. har samverkat med andra myndigheter och aktörer inom området, främst och landstingens förtroendenämnder. Nämndens beslut sänds regelmässigt via e-post till ett antal intressenter. Information har också lämnats genom besvaran- de av förfrågningar från myndigheter, mass- medier, forskare och allmänhet per telefon och post samt vid personliga besök. har i årsredovisningen för pe- kat på vissa av de möjligheter som finns till ana- lys av verksamheten utifrån båda könens ut- gångspunkter, dvs. till att anlägga ett gender- perspektiv.