prop · GM03111 · 1999-01-01 00:00:00 — Där ut- byts information mellan operatörerna om bl.a. på vilket sätt och när kunderna skall informeras. Kommuners samt små och medelstora företags arbete med att säkra abonnentväxlar och interna telesystem har ännu inte nått en tillfredsstäl- lande säkerhetsnivå. De har inte alltid fullt ut insett sitt ansvar att själv analysera systemen och vidta åtgärder. Informationen om olika abon- nentväxlars 2000-säkerhet har varit svårtillgänglig. Regeringen anser att kommuner, företag och organisationer som inte säkerställt funktionen i sina telesystem bör vidta nödvändiga åtgärder. PTS kommer att fördjupa kontakterna främst med och tillsammans med dessa sprida information om abonnentväxlarna till kommuner och företag. Vattenförsörjning Vattenförbrukningen utgörs av dels dricksvatten, dels process- och kyl- vatten. Samhällssektorer som fjärrvärme, hälso- och sjukvård samt viss processindustri är kritiskt beroende av tillgången till vatten under tryck. IT-system och utrustning med inbäddad elektronik, som skulle kunna utgöra ett problem vid skiftet , kan finnas i t.ex. intelligenta givare och mätare i anläggningarna, automatiserade pumpstationer, dose- ringsutrustning, larmsystem, kommunikationssystem och vattenverks- styrning. Vissa mindre vattenverk saknar dock helt datastyrning eller annan elektronisk utrustning. I 32 kommuner (dvs. ) gäller detta för samtliga vattenverk. har genomfört två enkätundersökningar i kommuner och vattenbolag, den senaste . I denna ingick även frågor om avloppssituationen, eftersom störningar i avloppsreningen i olyckliga fall kan förorena dricksvattentäkter. Aktiviteten är hög och de flesta har kommit långt i sitt arbete. För av kommunerna (275 av 289) uppges att anpassningsarbetet kommer att vara klart . I 49 kommuner uppges att arbetet är slutfört. Det finns emellertid ett antal kommuner (27) i vilka man är osäker på om anpassningsarbetet kommer att hinna slutföras . Tillgång till elektricitet är avgörande för att kunna producera dricks- vatten. I nödfall kan dock de flesta vattenverk köras manuellt. Om pro- duktionen och distributionen av elektricitet inte fungerar uppstår det stora svårigheter med dricksvattenproduktionen. 2/3 av kommunerna har emellertid aggregat för reservelektricitet till sitt största vattenverk. Problemen med reningsverken kan f.n. inte bedömas. skickade ut en andra enkät till kommunerna och svaren har lämnats vidare till . Dessa kommer att bl.a. utgöra underlag för och länsstyrelsernas aktiviteter. Vattenförsörjningen består av tekniskt separata system som försörjer en eller i vissa fall flera kommuner. Bedömningar av risk och anpass- ningsläge måste därför göras för varje geografiskt systemområde för sig. kommer att få utdrag ur enkätmaterialet avseende det egna länet och fortsätta uppföljningen av anpassningsarbetet på regional nivå. kommer att följa upp läget och rapportera till regeringen. 6 Transporter Regeringens bedömning: Internationellt bedrivs inom flygtrafiken ett välorganiserat anpassningsarbete utifrån de strikta ansvarsförhållanden som råder. Sektorn har ett mycket stort IT-beroende och arbete med att anpassa de egna systemen sker på ett tillfredsställande sätt. De områden som kan påverkas av 2000-frågan inom flygtrafiklednings- och flygplatssystem samt erforderliga administrativa stödsystem bedöms av verket vara klara med undantag av en handfull system som bedöms vara klara . Någon statusinformation om anpassningsläget för andra aktörer än , t.ex. flygbolag, föreligger inte men kommer att presenteras till . arbete har intensifierats. Risken för allvarliga stör- ningar inom sjöfarten bedöms av verket som liten. Inom järnvägssektorn har arbetet med 2000-frågan också fortskridit. Verksamheten har ett mycket stort IT-beroende. Alla och system kommer att vara färdigtestade . Olika programva- ror har kopierats och körts i simuleringsmodeller. Det finns ett gediget underlag för bedömningarna vilket talar för en normalt fungerande järn- vägstrafik. De system som har väsentlig betydelse för vägtrafiken och verksamhet kommer att vara anpassade till år 2000-omställningen . Regeringen konstaterar att det inom vägsektorn råder en god beredskap inför omställningen och att risken för störningar därför är liten. Skälen för regeringens bedömning Luftfart Luftfarten, som har ett mycket stort IT-beroende, bedöms av Luftfarts- verket (LFV) fungera normalt. Några säkerhetsrisker föranledda av 2000- frågan bedöms inte föreligga. För att säkerställa tillgängligheten till de trafiklednings- och flygplatssystem som drivs av staten genomförs ett omfattande tekniskt kartläggnings- och åtgärdsprogram av Luftfarts- verket. Erfarenheterna från detta arbete har förts vidare till de övriga tra- fikflygplatserna bl.a. genom ett nära samarbete med . Flygsäkerheten säkerställs genom att inventerar och följer upp förberedelserna i de företag och organisatio- ner i flygbranschen som har tillstånd att bedriva kommersiell verksam- het. En samlad bild av anpassningsläget kommer att finnas . LFV:s flygtrafiklednings- och flygplatssystem samt erforderliga admi- nistrativa stödsystem som används för produktionen som kan påverkas av 2000-frågan bedöms vara klara med undantag av en handfull system som bedöms vara klara . av systemen har krävt anpassningsåtgärder av olika slag varav majoriteten inneburit byte eller uppgradering av persondatorer och pro- gram. 2000-frågan inom bedöms inte ge större kon- sekvenser för samhället och den enskilde än vad andra oplanerade hän- delser som inträffar i dagens system ger. Som exempel på oplanerade händelser kan nämnas olika tekniska fel i såväl hårdvara och program, flygtrafikrestriktioner vid olika flygplatser och inom delar av luftrummet. För de flesta funktioner inom luftfarten finns beredskapsplaner för olika typer av oplanerade händelser. För att ytterligare förstärka bered- skapen och för att säkerställa flygtrafiken i händelse av att problem in- träffar, upprättas kontinuitetsplaner där rutiner dokumenteras och övas för att vid behov ersätta automatiska system. LFV kommer också att dra nytta av det faktum att förhållandevis få flygplan befinner sig över svenskt luftrum under en nyårsnatt. Man planerar att genomföra särskilda funktionstester direkt och personell beredskap skall finnas för omedelbar felavhjälpning och om- start av berörda system inför att trafikbelastningen stiger under efterföl- jande dag. Inom luftfartsområdet finns entydiga och internationellt accepterade verksamhets- och ansvarsområden definierade. Detta ansvar omfattar även anpassningar . En uppföljning av anpassningsläget inom hela den internationella civila flygtransportsektorn sker för närva- rande genom () och () försorg. Uppföljningen omfattar alla auktoriserade flygtrafikledningar, flygplatser och flygbolag och kommer att redovisas . Några ytterligare forum och former för att tillgodose behovet av samverkan inom flygsektorn bedöms inte föreligga. Bedömningen är att luftfarten, som enskild verksamhet, kommer att kunna bedrivas i normal omfattning även i samband med och . Sjöfart bedömer riskerna för allvarliga störningar som små. Underlaget är emellertid ofullständigt avseende de enskilda fartyg som kommer att trafikera svenska vatten . har ge- nomfört sårbarhetsanalyser, med bedömning av risker och konsekvenser för 2000-relaterade händelser, dels internt och dels tillsammans med representanter från andra aktörer inom sjöfartssektorn. Sårbarhetsanaly- sen visar att sannolikheten för störningar kan minskas genom bered- skapsåtgärder, reservrutiner och dubbleringar av väsentliga funktioner. Analyser och riskbedömningar har gjorts avseende fartyg, hamnar, far- leder, inre farvatten, externa navigationshjälpmedel, isbrytning, lotsning, sjöräddning och navigationsvarningar. Analyserna har entydigt visat att externa funktioner, främst tele- och radiokommunikationer är av största vikt för att sjöfarten skall fungera störningsfritt. Varje organisation inom sjöfarten ansvarar för att ta fram sina bered- skapsplaner och reservrutiner. Ett antal sådana har diskuterats och även beslutats om i vissa fall. Som exempel kan nämnas att många rederier planerar att lägga sina fartyg stilla under kritiska perioder. Vissa känsliga områden, som exempelvis oljehamnar, diskuterar också att stänga . Generellt kan ökad beredskap och bemanning på fartyg, lotsstationer och sjöräddningscentraler bli aktuell. Bered- skapsplaner för utarbetas f.n. för att garantera att personal finns på plats. Arbetet är påbörjat och beräknas vara färdigt . Järnvägstrafik Utifrån ett gediget underlag gör bedömningen att järnvägstra- fiken kommer att fungera normalt. All verksamhetskritisk teknik kommer att vara färdigtestad . De åtgärder som behöver genomfö- ras på främst signalställverk och teleutrustning kommer också att vara avslutade till . har dels gjort egna analyser inom signalområdet, dels har leverantören genomfört analyser och prover i en simuleringsmodell. Signalsystemet har även testats vid drift i 1998. Trafiken flöt då som vanligt och inga problem identifierades. Osäkerhet finns om lokala trafikantinformationssystem kommer att fungera. Om trafikantinformationen inte fungerar, finns möjlighet att ropa ut informationen i högtalarsystemen. arbetar med en kontinuitetsplan som innebär att förhandlingar har inletts med personalorganisationerna så att det finns tillräcklig bemanning vid 2000-skiftet. Projektets kontinuitetsplaner inne- fattar även att olika scenarier som kan inträffa gås igenom och beman- ning, akuttelefonnummer m.m. finns vid behov. En diskussion om att se över tidtabellen, i syfte att minimera riskerna för att passagerare vid oförutsedd störning i egna system eller bortfall av yttre elförsörjning etc. blir stående ute på banan, har påbörjats. En sådan åtgärd kan ge följdverkningar inom andra samhällsfunktioner och kommer att beslutas i samråd med t.ex. polisen. Vägtrafik Inom vägsektorn finns en rad s.k. inbäddade system som rör trafik- signalanläggningar, färjedrift och rörliga broar. driver till- sammans med kommunerna ett förändringsarbete rörande signalväx- lingen i landets samtliga trafiksignaler. De åtgärder i trafiksignalsystemet som behöver vidtas med anledning av skiftet sker i samband med detta arbete och kommer att genomföras . Arbetet med åtgärder på rörliga broar avslutas med motorvägsbron på 4 i . Därmed beräknas alla inbäddade system, utom trafiksignalväxlingen, vara åtgärdade till . bedömer att riskerna för störningar är små och hanterbara. Störningar kan möjligen, utöver i trafiksignalsystemen, inträffa i kopp- lingen till det centrala körkortsregistret. Inom yrkestrafiken kan störningar inträffa i trafikutövarnas och trafik- företagens administrativa system, i taxametrar och biljettautomater. Taxametrar och biljettautomater byts successivt ut. Vissa störningar kan dock inte helt uteslutas. 7 Hälso- och sjukvård Regeringens bedömning: Anpassningen inom hälso- och sjukvården inför skiftet har kommit avsevärt längre än vad som var fallet för föregående skrivelse. Många åtgärder är redan vid- tagna och beredskapen är generellt sett hög. 2000-säkringen bedöms i allt väsentligt bli klar, men tempot behöver höjas. Störningar kan inte helt uteslutas då informationen om och anpassningsläget hos de olika vårdinrättningarna är olika. Det är väsentligt att dessa inte påverkar eller äventyrar patientsäkerheten. Regeringen har upp- dragit åt att lämna en lägesrap- port vad gäller anpassningsarbetet inom hälso- och sjukvården. Skälen för regeringens bedömning Det operativa ansvaret för 2000-arbetet inom hälso- och sjukvården åvi- lar sjukvårdshuvudmännen, dvs. landsting, kommuner samt privata vård- givare. Se även nedan under avsnitt 13. Omställningsarbetet har kommit avsevärt längre, särskilt inom den kommunala hälso- och sjukvården, än vad som var fallet för föregående skrivelse. Många åtgärder är redan vidtagna och bered- skapen är generellt sett hög. Risken för störningar i IT-system som är vitala för patientsäkerheten är begränsad då sjukvårdshuvudmännen har gett anpassningen av sådana system en hög prioritet. Även anpassningsarbetet inom akutsjukvården och primärvården ligger långt framme. Inom akutsjukvården är det fram- förallt akutmottagningar, intensivvård, anestesi och operation, förloss- ning och vård av nyfödda, röntgen och viss laboratorieverksamhet som getts hög prioritet i anpassningsarbetet. Beredskapsplaneringen ses över, särskilt vad gäller per- sonalbemanning och sambandsfrågor. Bemanningsfrågan rör både ordi- narie personal och behovet av extra inkallad personal. Det finns också behov av jourtjänst för sådan personal som sköter tekniska försörjnings- system, inkl. reservsystem. Det väsentligt att dessa genomgår fullstän- diga funktionstester och att driftsrutiner ses över . Det är viktigt att berörda huvudmän går igenom de reservrutiner som finns och den samverkan som sker i denna planering. Samverkan skall också omfatta vårdverksamhet som är utlagd på entreprenad. Sjukvårdshuvudmännen har sedan föregående skrivelse i ökad ut- sträckning fått lugnande besked från leverantörer av medicinskteknisk utrustning och även hunnit testa en stor del av sin utrustning. De eventu- ella störningar som kan inträffa i denna utrustning bedöms nu kunna hanteras. Det finns emellertid skäl att uppmärksamma behovet av sam- verkan i denna fråga. Det gäller särskilt för patienter med kvalificerad medicinskteknisk utrustning i eget boende eller i andra vårdformer så att dessa inte glöms bort i anpassningsarbetet eller i beredskapsplaneringen. De flesta kommuner har kommit relativt långt i detta arbete. Regeringen har uppdragit åt att lämna en ny lägesbeskrivning vad gäller anpass- ningsarbetet inom hälso- och sjukvården. Lägesbeskrivningen skall base- ras på förfrågningar hos samtliga kommuner och landsting samt större privata vårdgivare om hur dessa bedömer riskerna för störningar som särskilt påverkar patientsäkerheten. 8 Uppvärmning och bränsle Regeringens bedömning: Inom energiområdet, med undantag från el, torde det främst vara inom fjärrvärmesektorn som anpassningsproblemen skulle kunna orsaka allvarliga störningar. Regeringen bedömer, mot bak- grund av tillgänglig information, att anpassningsläget är förhållandevis gott. Underlaget är emellertid inte tillräckligt omfattande eller entydigt för att utesluta osäkerheter vad avser fjärruppvärmning av huvudsakligen mindre fastigheter. Arbetet fortsätter med att stödja och påskynda an- passningen, särskilt inom det ansvar som ligger hos fastighetsägarna. Det största hotet för störningar i petroleumsektorn bedöms vara bris- tande anpassning av infrastrukturen i de oljeproducerande länderna. Skälen för regeringens bedömning har fortsatt att undersöka anpassningsläget inom fjärrvärme-, olje- och gassektorerna. Beträffande fjärrvärmen är myndig- hetens sammanfattande bedömning att de stora och medelstora företagen ligger väl framme i sitt anpassningsarbete. Dessa representerar huvud- delen av leveranserna av fjärrvärme till fastigheterna. Det finns dock fortfarande leverantörer som ligger efter när det gäller att dokumentera komponenters 2000-status. När det gäller mindre företag är det myndig- hetens bedömning att det finns många företag som saknar resurser att ta sig an 2000-omställningen. Här finns ett stort behov av såväl information som metodstöd. Enligt Energimyndigheten gäller den största osäkerheten mindre fastighetsägare och vilka system som finns i deras undercentraler. Om icke 2000-säkra system inte byts eller åtgärdas finns det risk för att uppvärmningen i fastigheterna inte fungerar och att fastigheterna kan komma att kylas ut. Ökad samverkan med aktörer och en väl avvägd information till före- tag, kommuner och allmänhet är en allt viktigare uppgift för Energimyn- digheten. En kommunikationsplan är under utarbetande. Det fortsatta arbetet kommer därutöver bl.a. att inriktas på fortsatt kartläggnings- arbete, metodstöd till mindre företag, scenariearbete samt myndighetens egen beredskap inför skiftet . 9 Miljöfrågor Regeringens bedömning: Beträffande myndigheterna inom miljöom- rådet bedöms risken hos dessa för allvarliga störningar som liten. Där- emot föreligger det möjliga miljörisker i styrsystemen för miljöfarliga verksamheter. Verksamheter som hanterar stora flöden eller mängder av farliga ämnen liksom miljöfarlig verksamhet inom små och medelstora företag måste ägnas särskild uppmärksamhet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att rapportera om 2000-omställningen hos företag och andra som bedriver miljöfarlig verksamhet. Skälen för regeringens bedömning bedömer att det föreligger potentiella miljörisker vid övergången i styrsystemen för miljöfarliga verksamheter, antingen i produktionen eller i den utrustning som skall rena utsläppen. Verksamheter som hanterar stora flöden eller mängder av farliga ämnen, t.ex. oljeraffinaderier, kemisk- och petrokemisk industri, massa- och pappersindustri, järn- och stålverk, viss ytbehandlingsindustri, kärnkraft- verk, energianläggningar med förbränning, kraftverksdammar, stora av- loppsreningsverk och sopförbränningsanläggningar, måste ägnas särskild uppmärksamhet eftersom konsekvenserna av fel kan bli stora. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att rapportera om 2000-omställningen hos företag och andra som bedriver miljöfarlig verksamhet. Regeringen har i regleringsbrev för angivit att verket, inom ramen för sitt övergripande tillsynsansvar, skall infor- mera länsstyrelser, kommuner, företag och andra verksamheter så att miljö- och hälsoskadliga utsläpp undviks, bl.a. i samband med driftstör- ningar i olika anläggningar . har gått ut med information till länsstyrelser och kommuner om att de skall försöka påverka verksamhetsutövarna att gå igenom system som är viktiga för miljöskyddet alternativt, om man inte hinner gå igenom allt, hålla förhöjd beredskap . Verket kommer också att erinra om att verksamhetsutövare fortlöpande och systematiskt skall undersöka och bedöma risker samt ha rutiner för att hålla drift- och kontrollutrustning i gott skick för att förebygga problem. bedömer, i likhet med , att i den kemisk tekniska industrin har de större anläggningarna hunnit längst i anpassningsarbetet. Risken för olyckor till följd av datumfel med kon- sekvenser för samhället bedöms för dessa som liten. Större verksamheter har också en bättre beredskap mot störningar. Anpassningsläget vid de mindre och medelstora företagen är mer oklart. Kemikalieinspektionens tillsyn avser efterlevnaden av meddelade före- skrifter m.m. för vissa områden enligt förordningen om tillsyn enligt . Inspektionen bedömer att det inte finns någon risk för stör- ningar inom tillsynsområdet till följd av datumproblem vid övergången . tillsyn avser bl.a. verksamhet med genetiskt modifie- rade växter, kontrollorgan för ekologisk produktion, privata kontroll- organ för utsäde samt djurskyddet. anger att det inte finns någon risk för störningar inom området under direkt tillsyn. Verket har ingen kännedom om anpassningsarbetet för de privata kontrollorga- nen men bedömer att risken främst består i extraarbete till följd av even- tuella störningar i datorstödda register. 10 Finans- och försäkringssektorn Regeringens bedömning: Risken för allvarliga störningar inom de finansiella systemen har minskat i förhållande till läget vid den före- gående skrivelse. Regeringen delar bedömning att risken för allvarliga störningar inom de finansiella systemen är li- ten under förutsättning att anpassningsarbetet och testverksamheten fortskrider i oförminskad takt. De förskjutningar i tidsplanen som in- träffat bedöms inte vara av allvarlig karaktär varför anpassning- sarbetet bedöms kunna vara avslutat . Inom socialförsäkringssektorn kommer ar- bete med anpassningen av informationstekniken i huvud- sak att vara genomförd . redovisar förseningar i samband med provningen av de åtgärdade systemen och uppger nu oktober som beräknad färdigtidpunkt. () har aviserat att anpassningsarbetet kommer att vara färdigt först . Margina- lerna är därmed små. Båda myndigheterna bedriver dock väl organiserade projekt. Genom bl.a. de åtgärder som och har vidtagit bedömer regeringen att det finns förut- sättningar för att konsumenterna skall kunna få tillräcklig och god in- formation om försäkringsmässiga konsekvenser till följd av 2000- skiftet. Skälen för regeringens bedömning Finanssektorn bedömer att arbetet med anpassningen har avancerat för samtliga institut inom de finansiella systemen sedan föregående rapport till regeringen (). konstaterar att gruppen övriga institut i stort sett har kommit ikapp de prioriterade instituten vad gäller anpassningsarbetet i förhållande till den förra rapporten. Vissa förseningar har emellertid inträffat i institutens tidsplaner för anpassningsarbetet och testverksamheten, främst till följd av leverantörsförseningar. Inget av instituten bedömer dock att dessa för- seningar är av allvarlig karaktär. Inga av de tester som redan har genom- förts av de prioriterade instituten har heller visat på några problem. I den förra rapporten konstaterade att mycket an- passningsarbete har genomförts men att det är först när anpassnings- åtgärderna testats som man vet vilka svårigheter som kan uppstå. Denna varning har visat sig delvis riktig och inspektionen understryker ytterli- gare vikten av att instituten genomför externa tester före . De institut som inte genomför de externa testerna på ett till- fredsställande sätt kommer att namnges och inspektionen kommer att följa dessa institut noggrant . Därutöver över- väger inspektionen att helt eller delvis stänga institut som inte avslutat, eller visat att de kommer att kunna avsluta anpassningsarbetet före fjärde kvartalet 1999. I stort sett alla instituts styrelser bedömer emellertid att anpassningsarbetet kommer att vara färdigt före . Inspektionen kommer att offentliggöra sin egen informa- tionsstrategi och aktivt arbeta med informationsfrågor. Sammantaget bedömer att risken för allvarliga störningar inom de finansiella systemen har minskat. Bland annat mot bakgrund av att de prioriterade instituten förstått vikten av sitt IT-bero- ende och att allt flera institut upprättar beredskapsplaner, anser inspektio- nen inte att det finns anledning att anta att några allvarliga störningar kommer att inträffa i de finansiella systemen. Detta förutsätter att insti- tuten fortsätter arbetet med att upprätta beredskapsplaner, bedöma de finansiella riskerna och genomföra externa tester. Socialförsäkringar och vissa andra statliga system som är ansvarig systemägare för de gemensamma IT-systemen inom socialförsäkringen har ett ansvar inom området för såväl den egna myndigheten som de allmänna försäkringskassorna. Arbetet med 2000-säkringen av IT-systemen inom socialförsäkringen var till stora delar slutfört vid utgången av och övrigt arbete går en- ligt planering. kommer inte att hinna slutföra och godkänna allt arbete med 2000-säkringen till . Två aktiviteter kommer att pågå efter angivet datum. Det är dels vissa installationer av program vid de allmänna försäkringskassornas lokalkontor och dels projekt för genomförande av slutliga totaltester. Båda dessa insatser beräknas emel- lertid vara klara under . Utöver detta gäller att för viss utrustning som skall kasseras före görs ingen 2000- säkring. Denna utrustning får utnyttjas som längst till och med . För att ytterligare säkerställa att övergången kan ske på säkraste sätt driver bl.a. tester av viktiga systemsamband med externa intressenter såsom bank- och postgiro samt andra myndigheter. Mellan dessa intressenter har även en arbetsgrupp organiserats för att säkerställa utbetalningarna av socialförsäkringsförmåner. En handlings- plan avseende den tid då speciella påfrestningar kan inträffa med anled- ning av övergången utarbetas f.n. Arbete med att skapa nya katastrofrutiner pågår också.