prop · GM031D9 · 1999-01-01 00:00:00 — För att förebygga hot och våld är det enligt arbetsgruppen väsentligt att utveckla kontaktmannaskapet och säkerställa att personalen har en väl fungerande kontakt med de intagna. På några av landets anstalter är personalen i allt för liten omfattning närvarande bland de intagna. För att förbättra differentieringen av de intagna ur säkerhetssynpunkt föreslår arbetsgruppen vidare ett bättre system för att inhämta sådan information om de intagna som är av betydelse för säkerheten. Andra förslag går ut på att förbättra kontrollen av de intagnas kontakter utanför anstalten. Även en internationell expert har på uppdrag av lämnat en rapport om förhållandena på , Kumla och , Report on the Class I Prisons of the Swedish Prison and . Expertens förslag till åtgärder överensstämmer i många avseenden med de förslag som finns i RSS- rapporten. Några av förslagen i kan kriminalvården genomföra inom ramarna för gällande regelverk. Andra förslag kan komma att aktualisera frågor om ny lagstiftning. Det pågår en dialog mellan och om arbetet med förslagen i rapporten. Regeringen överväger fortlöpande vilka åtgärder som kan bli nödvändiga från regeringens sida för att förbättra säkerheten i anstalterna. 7.5 Revisionens iakttagelser har bedömt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. 7.6 Anslag D1 Kriminalvården Tabell 7.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 885 000 1999 Förslag 3 639 055 2000 Beräknat 3 822 799 2 2001 Beräknat 3 890 493 3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Motsvarar prisnivå. 3 Motsvarar prisnivå. förbrukade kriminalvården mer än anvisade medel. Det innebar att det ackumulerade anslagssparandet minskade till vid ingången av 1998. Enligt gällande prognos kommer kriminalvården under innevarande budgetår förbruka 513 miljo-ner kronor mer än anvisade medel, vilket beror främst på de engångsvisa besparingar som ålades kriminalvården i enlighet med budgetpropositio-nen . Det ackumulerade anslagssparan-det beräknas vid ingången av 1999 uppgå till cir-ka . Regeringens överväganden Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från ar- betsdriften inom kriminalvården. För arbets- driften gäller inte kravet på full kostnadstäck- ning. Inkomsterna täcker ungefär hälften av kostnaderna. Av 5 § lagen (1994:451) om försöksverksam- het med intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som deltar i försöks- verksamheten skall betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag som verkställigheten skall pågå, dock högst . Av-giften skall betalas i förskott till Kriminalvårds-styrelsen för att därefter kvartalsvis tillföras brottsofferfonden. Tabell 7.4 Avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Ej disponibla/intensiv- övervakning Disponibla/arbetsdrift Utfall 1997 3 200 142 0001 Prognos 1998 3 300 152 0002 Budget 1999 3 300 150 000 1 Exklusive interna inkomster om . 2 Exklusive EU-bidrag om . Slutsatser har kriminalvår- dens anslagsförbrukning varit lägre än anvisade medel, vilket inneburit att kriminalvården byggt upp ett stort anslagssparande. Orsaken är i första hand att beläggningen vid anstalter och häkten har minskat. Behovet av häktes- och anstaltsplat- ser har alltså minskat. I det korta perspektivet har kriminalvårdens häktes- och anstaltsorgani- sation blivit överdimensionerad. Beläggningen har minskat främst på grund av att verkställig- hetsreformen intensivövervakning med elektro- nisk kontroll har utvidgats men också på grund av att antalet fängelsedomar har minskat. Mot denna bakgrund har kriminalvårdens anslagsram i enlighet med budgetpropositionerna avseende 1997 respektive 1998 tillfälligt minskats med fördelat - 2000. Den lägre anslagsramen skall inte utgöra planeringsram för kriminalvårdens verksamhet. skall i planeringen och budgeteringen av verksamheten utnyttja anslagsspa-randet för att täcka de engångsvisa neddragningarna av anslaget. Vid utgången av återstod av anslagssparandet. Återstoden av anslagssparandet behövs bland annat för att klara av det resterande sparkravet. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att kriminalvårdens anslag fastställs till 3 . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . Vid beräkningen av anslaget har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget som mot- svaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget därför upp med . förändras finansie- ringen av avtalsförsäkringar på det statliga områ- det. Med anledning av detta har en korrigering gjorts av den justering som genomfördes av anslagen . För kriminalvårdens del in- nebär det att anslaget räknas upp i enlighet med tilläggsbudget i denna proposition med . Till följd av de tidigare beslutade engångsvisa besparingarna som belastade anslaget 1998 räknas anslaget upp med . Till följd av tidigare beslut görs en engångsvis neddragning av anslaget med . Vidare minskas anslaget engångsvis med till följd av den kompensation som gjordes föregående budgetår för en tillfällig finansiering av anslaget F1 . Dessutom återläggs de som engångsvis överfördes till utgiftsområde 9, anslaget C5 , i enlighet med tilläggsbudgeten i den ekonomiska vårpropositionen 1998. Avslutningsvis görs tre överföringar. Kriminalvårdens anslagsram höjs med från och med som anslaget A1 sänks med motsvarande belopp. Förändringen beror på den ändring i lagen om omhändertagande av berusade personer som föreslås i denna proposition. Vidare överförs till utgiftsområde 9, anslaget C5 , till följd av att , fr.o.m. , ansvarar för verkställigheten av sluten ungdomsvård. I nedanstående tabell redovisas de beräkningar som ligger till grund för anslaget 1999. Tabell 7.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 3 372 0901 Justering av 16 7422 Pris- och löneomräkning 67 574 Ändringar m.a.a. tidigare beslut 183 3003 Rampåverkande överföringar, nettoförändring -100 Övrigt -551 Förslag 1999 3 639 055 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Justeras på tilläggsbudget i denna proposition. 3 I enlighet med budgetpropositionen samt den ekonomiska vårpropositionen 1998. 8.1 Omfattning () svarar för den centrala ledningen av exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 3 och , avsnitt 3.1 ). På regional nivå finns det fr.o.m. inom exekutionsväsendet tio kronofogdemyndigheter med sammanlagt 84 lokala kontor. Huvuddelen av arbetet med indrivning och andra former av verkställighet bedrivs från de lokala kontoren medan vissa arbetsuppgifter, främst vad gäller exekutiv försäljning av fastigheter m.m. och tillsyn i konkurs, är koncentrerade till ett mindre antal orter. 8.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 20001 Beräknat anslag 20012 1 270,8 1 283,7 1 315,0 1 310,0 1 331,1 1 351,4 1 Motsvarar 1 prisnivå. 2 Motsvarar 1 prisnivå. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Handläggningstiderna har förkortats inom flertalet områden och balanserna har minskat. Det beloppsmässiga utfallet av indrivningsverksamheten har förbättrats något. Anslagssparandet är i princip oförändrat. Förändringar har arbetet med att anpassa myndigheternas inre organisation m.m. till den nya indelningen i tio regionala myndigheter slutförts. Några större förändringar i organisation eller lagstiftning planeras inte , med undantag av att förs över till verksamhetsområdet för i fr.o.m. , för att överensstämmelse skall uppnås med den nya regionindelning för skatteförvaltningen som då införs. Prioriteringar Det skall även fortsättningsvis vara en prioriterad uppgift att genom förbättring av IT-stödet och andra rationaliseringsåtgärder se till att verksamheten kan klara en eventuell uppgång i arbetsbelastningen utan allvarliga störningar eller betydande resurstillskott. I den löpande verksamheten bör arbetet med att återställa och förbättra ambitionsnivån i indrivningen fortsätta, bl.a. vad gäller processföring och andra borgenärsuppgifter vid indrivning i allmänna mål. 8.3 Resultatbedömning 8.3.1 Inledning Av målet för exekutionsväsendet följer att kronofogdemyndigheterna skall verka för en god betalningsmoral i samhället och för att alla även i övrigt gör rätt för sig. Det betyder bl.a. att betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan verkställas med tvång i stället i största möjliga utsträckning bör fullgöras frivilligt i rätt tid och ordning. Kronofogdemyndigheternas verksamhet är av stor betydelse för att målet skall uppnås, men möjligheterna att klara detta påverkas av en rad faktorer utanför verksamheten såsom konjunkturläge och sysselsättning. Av betydelse är också andra myndigheters liksom även företags agerande, attityder till skuldsättning m.m. Detta är dock saker som i viss utsträckning kan påverkas av hur kronofogdemyndigheterna arbetar. Myndigheterna kan medverka till att målet uppnås genom åtgärder av flera slag. Kronofogdemyndigheternas huvuduppgift är att på uppdrag av borgenärer och andra sökande verkställa rättsanspråk som inte har reglerats frivilligt. För att målet skall uppnås måste kronofogdemyndigheternas utredningar i indrivningsarbetet vara så tillförlitliga att verkställigheten kan antas leda till att gäldenärernas betalningsförmåga tas i anspråk fullt ut för att reglera fordringarna, med beaktande av de bestämmelser som finns till skydd för gäldenärernas rätt. För att målet för verksamheten skall uppnås skall kronofogdemyndigheterna också - genom information och liknande förebyggande åtgärder bidra till att stärka viljan hos allmänheten att frivilligt fullgöra de förpliktelser man har tagit på sig, - snabbt och enkelt fastställa otvistiga anspråk genom utslag i den summariska processen och - när fråga om skuldsanering väcks utreda förutsättningarna och, om dessa är uppfyllda, besluta om frivillig skuldsanering. Vidare hör det till kronofogdemyndigheternas uppgifter att se till att avvecklingen av konkurser sker på ett lagenligt och ändamålsenligt sätt och utan att dra ut onödigt mycket . Av avgörande betydelse för att målet för verksamheten skall uppnås är att handläggningen sker snabbt och med hög kvalitet. De verksamhetsmål och återrapporteringskrav som ställs upp är även i regleringsbrevet för i hög grad inriktade på just handläggningstider för olika typer av mål och ärenden. Det skall ses mot bakgrund av den extremt stora arbetsbelastningen på kronofogdemyndigheterna och de betydande balanser som arbetsbelastningen resulterade i. I fortsättningen måste dock behovet av att återställa och förbättra ambitionsnivåerna i främst indrivningsarbetet komma bättre till uttryck. I bedömningen av resultatet av indrivningsverksamheten kan man enligt regeringens mening aldrig bortse från det beloppsmässiga utfallet. gäller att detta är ett mycket trubbigt mått på resultatet. Dels påverkas det indrivna beloppets storlek i hög grad av faktorer utanför myndigheternas kontroll, dels saknas det i vart fall ännu så länge statistik som på ett tillförlitligt sätt visar i vilken utsträckning det i enskilda mål görs betalningar direkt till sökanden under målets handläggning. 8.3.2 RSV:s resultatredovisning I resultatredovisningen i RSV:s årsredovisning lämnas information om resultatet i fråga om var och en av följande arbetsuppgifter: den förebyggande uppgiften, den fastställande uppgiften (summarisk process) den verkställande uppgiften, uppgiften som borgenärsföreträdare i allmänna mål (a-mål), tillsynsuppgiften i konkurs och den skuldsanerande uppgiften. användes av kronofogdemyndigheternas resurser för indrivning, dvs. allt arbete med verkställighet i a- mål och enskilda mål (e-mål) jämte borgenärsuppgiften i a-mål. Exekutiv försäljning av fastigheter m.m., redovisas dock separat. Grovt räknat var resursåtgången jämnt fördelad mellan a- och e-mål. Hur resursåtgången för olika verksamhetsgrenar har utvecklats framgår av nedanstående tabell. Tabell 8.1 Exekutionsväsendets utgifter fördelade på arbetsuppgifter ÅR VERKSAMHETSGREN 1994 1995 1996 1997 ÄNDR. 96-97 Indrivning 834 852 938 964 - A-mål 382 411 482 492 - E-mål 453 441 456 472 Summarisk process 153 127 128 Delgivning genom stämningsman - - 72 Fastighetsförsälj- ning 142 121 107 Konkurstillsyn 50 43 46 Förebyggande verksamhet 5 5 7 Skuldsanering 15 27 35 37 Totalt 1 199 1 175 1 333 1 En betydande del av verksamheten täcks av de avgiftsinkomster som levereras in till inkomsttitel på statsbudgeten. Hur dessa har utvecklats framgår av nedanstående tabell. Tabell 8.2 Exekutionsväsendets avgiftsinkomster 1994- ÅR 1994 1995 1996 1997 Grundavgifter - A-mål 296 279 319 329 - E-mål 375 311 275 256 Avg. 100 93 55 44 Ansökningsavgifter i summarisk process 162 130 175 169 Totalt 933 813 824 798 Ett mål för den förebyggande verksamheten har varit att nå minst en tredjedel av eleverna i gymnasieskolan med den information som RSV bestämmer. Målet har inte kunnat uppnås. Andelen elever som nåtts med informationen är . Antalet elever som informerats har dock ökat jämfört med . Ett mått på effekten av kronofogdemyndigheternas förebyggande insatser kan vara utvecklingen vad gäller nya och yngre gäldenärer. Av årsredovisningen framgår att andelen gäldenärer har minskat under . Antalet inkomna mål i den summariska processen har på nytt ökat något efter en nedgång 1996 och är nu nära nog tillbaka nivå. Andelen mål där föreläggande eller begäran om komplettering har utfärdats är oförändrat stor, liksom andelen av de avslutade målen där den totala handläggningstiden har understigit . Andelen mål för vilka den totala handläggningstiden överstigit har fortsatt att minska kraftigt och var nere på , vilket skall jämföras 1994. Inom verksamhetsgrenen indrivning har det totala indrivna beloppet minskat marginellt i allmänna mål, från 1996 till 1997, medan det i enskilda mål har ökat markant, från 1996 till 1997. Även det belopp som i enskilda mål har återkallats av sökanden, och som därför kan antas ha blivit betalt direkt till denna, har ökat. Andelen mål där utredningen slutförts har ökat något, från i enskilda mål medan den var oförändrad, , i allmänna mål. Utvecklingen av antalet inkomna mål och antalet mål i balans framgår av nedanstående tabell. Tabell 8.3 Inkomna mål och mål i balans 1994-1997 Tusental MÅLTYP 1994 1995 1996 1997 A-MÅL Inkomna 1 424 1 369 1 458 2 181 Utgående balans 2 972 3 193 3 543 4 400 E-MÅL Inkomna 543 476 561 454 Utgående balans 199 192 454 444 Bland a-målen är underhållsstöd och TV-avgifter de antalsmässigt största medelsslagen, medan det är felparkeringsavgifter som uppvisar den största procentuella ökningen av antalet mål jämfört med . Underhållsstöd är ett nytt medelsslag och förklarar ensamt hela den stora uppgången i antal mål jämfört med föregående år. Antalet mål som gäller fordonsskatt har minskat markant. Ett i vissa avseenden bättre mått på arbetsbelastningen än antalet mål är antalet gäldenärer, och då särskilt antalet tillkomna gäldenärer som är nya i den meningen att de inte har varit föremål för utredning hos kronofogdemyndigheten. Utvecklingen framgår av nedanstående tabell. Tabell 8.4 Gäldenärsutvecklingen Tusental GÄLDENÄRER 1994 1995 1996 1997 Tillkomna 290 298 312 259 varav nya 136 136 153 137 varav näringsidkare 53 55 65 61 Avslutade 282 300 252 252 varav nya 79 77 81 73 varav näringsidkare 44 55 65 61 varav gallrade - 28 18 21 Utgående balans 580 578 637 644 varav nya 37 37 46 44 varav näringsidkare 138 138 143 139 Inom verksamhetsgrenen exekutiv fastighetsförsäljning har såväl antalet inkomna som antalet avslutade ärenden fortsatt att minska, liksom antalet sålda objekt och antalet ärenden i balans. Både antalet inkomna ärenden och antalet ärenden i balans är , efter successiva minskningar, nere i ungefär en tredjedel av vad det var . Antalet inkomna konkurstillsynsärenden har minskat jämfört med . var antalet nya konkurser 11 217. Antalet oavslutade ärenden vid årets utgång har minskat markant jämfört med och var vid utgången av 1997 nere i 19 805. Antalet skuldsaneringsärenden har på nytt minskat, efter en kraftig uppgång 1996. var antalet ärenden 3 590. Även antalet ärenden i balans har minskat, med . En stor del av de inkomna ansökningarna avvisas, avslås eller avskrivs. I flertalet av de fall där kronofogdemyndigheten lägger fram förslag till frivillig skuldsanering lyckas man inte få förslaget godtaget av samtliga borgenärer. I de fall som handlagts av tingsrätterna har dessa vanligtvis beslutat om tvingande skuldsanering i enlighet med kronofogdemyndighetens förslag. Tendensen vad gäller handläggningstider är en viss ökning jämfört med . I resultatredovisningen konstateras vidare att utvecklingen av produktiviteten skiftar mellan de olika verksamhetsgrenarna. Utvecklingen redovisas främst i form av styckkostnader för de huvudsakliga slutprestationerna. redovisas sänkta styckkostnader jämfört med för den största verksamhetsgrenen, indrivning, liksom även för summarisk process och förebyggande verksamhet, medan styckkostnaden ökat för exekutiv fastighetsförsäljning, skuldsanering och, om än marginellt, tillsyn i konkurs. För den förebyggande verksamheten, den summariska processen och indrivningen i allmänna mål är styckkostnaden också lägre än . RSV redovisar i fråga om kvaliteten i verksamheten den bedömningen att den rättsliga kvaliteten, mätt som andel överklagande och hur myndigheternas beslut står sig i högre instans, allmänt får ses som god. Produkterna har tillhandahållits på genomsnittligt och balanserna av äldre ärenden har minskat. En större del av det för indrivning överlämnade beloppet har drivits in . Enligt RSV tyder dessa indikatorer sammantaget på att den totala kvaliteten har förbättrats . 8.3.3 Regeringens bedömning Måluppfyllelsen har förbättrats jämfört med . I regleringsbrevet spelar som redan nämnts mål som gäller förkortning av handläggningstiderna en framträdande roll. Dessa mål har inte till alla delar uppnåtts. Trots det är utvecklingen vad gäller handläggningstiderna som helhet positiv. Vidare kan konstateras att det direkta beloppsmässiga utfallet av indrivningsverksamheten har förbättrats något. Produktivitetsutvecklingen skiftar för de olika verksamhetsgrenarna. Utvecklingen styrs i hög grad av fluktuationer i mål- och ärendetillströmningen och av kronofogdemyndigheternas förmåga att snabbt anpassa resurserna inom en viss verksamhetsgren till arbetssituationen. Det kan därför ses som naturligt att utvecklingen är negativ i fråga om de verksamhetsgrenar där antalet inkomna mål eller ärenden har minskat . I de produktivitetsmätningar som gjorts inom ramen för regeringens uppdrag till Statskontoret redovisas en positiv utveckling av den totala produktiviteten , efter en nedgång , liksom för som helhet. Den redovisade nedgången 1996 förklaras av de nya handläggningsrutinerna för enskilda mål, som lett till en kraftig minskning av antalet avslutade mål. Vad gäller kvaliteten framhålls i årsredovisningen att produkterna har tillhandahållits på genomsnittligt och att den rättsliga kvaliteten, mätt som andel överklaganden och hur myndigheternas beslut står sig i högre instans, allmänt sett får anses vara god. Regeringen bedömer resultatet av verksamheten som helhet som tillfredsställande. Den bedömningen grundas på att handläggningstiderna har förkortats inom flertalet områden och att det beloppsmässiga utfallet förbättrats något. Det bör framhållas att det ännu återstår att föra en grundlig diskussion om vilka resultatmått som är mest relevanta. Som regeringen varit inne på i budgetpropositionen för kan det hävdas att handläggningstiderna har blivit alltför framträdande bland verksamhetsmålen på bekostnad av mål som hänför sig till ambitionsnivån i främst indrivningsarbetet. 8.4 Revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse avseende skatteförvaltningen och exekutionsväsendet innehåller inte någon invändning. Enligt revisionsrapporten är resultatredovisningen tydligt fokuserad mot verksamhetens resultat och redovisning sker mot verksamhetsmål och återrapporteringskrav enligt regleringsbrevet. Revisorerna anser dock att kopplingen mellan redovisningen och regleringsbrevet inte är helt tillfredsställande vad gäller bl.a. kommentarer till verksamhetens resultat i förhållande till mål inom exekutionsväsendet och överensstämmelsen i vissa fall mellan mått som anges i regleringsbrevet och mått som används i redovisningen. Vad gäller resultatredovisningen som helhet pekar man bl.a. på att det mellan olika delar av denna finns skillnader i sättet att redovisa som inte framstår som motiverade. Regeringen instämmer i RRV:s bedömning att mycket av det som påtalats bör kunna åtgärdas utan svårighet. Vad gäller utformningen av årsredovisningen har ett mera långsiktigt utvecklingsarbete nu inletts av RSV. Regeringen avser att noga följa detta och vid behov ange riktlinjer för arbetet. 8.5 Anslag E1 Kronofogdemyndigheterna Tabell 8.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 315 000 1999 Förslag 1 309 986 2000 Beräknat 1 331 0721 2001 Beräknat 1 351 4172 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Medel för RSV:s arbetsuppgifter som central myndighet inom exekutionsväsendet anvisas under utgiftsområde 3 och , ramanslaget A1 . Hos kronofogdemyndigheterna har det under budgetåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96 byggts upp ett avsevärt anslagssparande. ökade anslagssparandet marginellt. Regeringen har , , beslutat om bortföring av vissa medel från anslaget som en besparing. Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut förts bort från anslaget. Regeringens överväganden För kronofogdemyndigheterna har för perioden /96 - 1998 lagts fast ett besparingskrav på . Därutöver har ett tillfälligt resurstillskott på som gavs /95 därefter dragits bort i två omgångar. Det både i absoluta tal och i förhållande till anslagsbasen avsevärda överskottet har flera förklaringar. En viktig del av förklaringen är att det allmänt sett är svårt att på förhand med någon större precision ange i vilken takt medel som har avsatts för investeringar i utrustning och systemutveckling m.m. på IT-området kommer att förbrukas. För kronofogdemyndigheterna tillkommer den omständigheten att arbetet i ett omfattande projekt som avser nytt teknikstöd för indrivningsverksamheten har varit avbrutet under en stor del av 1996 och 1997 men numera har återupptagits. En annan del av förklaringen är minskat antal mål av vissa slag, vilket har lett till lägre kostnader än beräknat för exekutiva förrättningar m.m., och återhållsamhet hos myndigheterna med att rekrytera nya medarbetare. Ett inte obetydligt belopp är också avsatt för pensionsersättningar i samband med avveckling av personal. Den av RSV senast redovisade prognosen över medelsförbrukningen tyder på att anslagssparandet hos kronofogdemyndigheterna kommer att avvecklas helt och ha vänts till ett visst underskott vid utgången av och ett inte obetydligt underskott vid utgången av . Det bör understrykas att medelsförbrukningens utveckling är starkt beroende av hur mängden inkommande mål och ärenden utvecklas. De senaste årens kraftiga minskning inom vissa verk-samhetsgrenar visar vissa tecken på att nu ha brutits. Det är dock alltför tidigt att dra några säkra slutsatser om den saken. Som redan framgått bör det enligt regeringens mening vara en prioriterad uppgift att genom förbättring av IT-stödet och andra rationaliseringsåtgärder se till att verksamheten kan klara en eventuell uppgång i arbetsbelastningen utan allvarliga störningar eller betydande resurstillskott. Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är föranledd av att en korrigering har gjorts av den justering som gjordes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. Regeringen finner mot bakgrund av det som sagts i det föregående inte anledning att nu göra någon ändrad bedömning vad gäller resursbehovet t.o.m. .