prop · GM03107 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har vidare aviserat att detta årliga bidrag skall betalas ut under förutsatt att näringslivet ställer upp med ett gemensamt bidrag av minst samma storlek. 11.3.3 Möjligheter att kombinera studier och elitidrott Regeringens bedömning: Ungdomar som satsar på elitidrott bör ges möjligheter att kombinera utbildning och idrott. De riksrekryterande idrottsgymnasierna fyller en viktig funktion i detta avseende. Utredningens förslag att införa ett ortsföreträde för elitidrottare bör inte genomföras. förslag: Ett tillägg görs i högskoleförordningen med bestämmelser för byte av studieort som gör det möjligt för studerande som tillhör en landslagsgrupp och som har tagits in på en högskoleutbildning att få delta i motsvarande utbildning på annan ort om specialidrottsförbundet rekommenderar eller själv anordnar särskilt goda träningsmöjligheter på orten eller i dess närhet. Remissinstanserna: understryker att antagnings- systemet bör upplevas som rättvist. Verket inser värdet för den studerande att byta studieort men menar att detta är en generell fråga som inte begränsar sig till elitidrottsmän. ställer sig negativt till att elitsatsande idrottare ges en gynnsam särbehandling i förhållande till ungdomar med andra talanger. ställer sig bakom idén att underlätta för elitidrottare att byta studieort men ifrågasätter om inte detta bör kunna åstadkommas genom samverkan mellan berörda universitet och högskolor. välkomnar förslaget om att åter göra det möjligt att anta studerande via ortsföreträde. tillstyrker förslaget om att ge elitidrottare möjlighet att byta studieort. RF stödjer tanken om ett sammanhållet stipendiesystem för elitidrottare. anser att de idrottare som satsar på kombinationen elitidrott akademiska studier måste få möjlighet till individuell studieplanering och anpassning. Svenska Friidrottsföbundet belyser möjligheterna att i och med EU- medlemsskapet även titta utanför landet när det gäller kombinationen elitidrott högre studier. vill återinföra det s.k. ortsföreträdet för elitidrottare. Dessutom anser skidförbundet att elitidrottare ska kunna antas till högskolan med elitidrott som särskilt skäl för antagning. Skälen för regeringens bedömning: Steget från att vara talangfull idrottare till att bli en idrottare etablerad i världseliten blir allt större och kräver allt . För att nå toppen krävs en mångårig hängiven satsning och personliga uppoffringar. Det är därför ett nationellt intresse att unga elitidrottssatsande ungdomar ges möjligheter att kombinera utbildning och idrott under gymnasieåren. Regeringen anser att de riksrekryterande idrottsgymnasierna även fortsättningsvis fyller en viktig funktion i detta avseende. Regeringen anser slutligen att ortsföreträde för högskolestuderande elitidrottare inte är lämpligt att införa. 12 Ekonomiska konsekvenser Överskottet från spelet på värdeautomater skall enligt beslut av (prop. 1993/94:182, bet. 1993/94:KrU32, rskr. 1993/94:415) tillfalla det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Medlen skall betalas ut till respektive för vidare fördelning enligt närmare riktlinjer från regeringen. beslutade i enlighet med regeringens förslag att denna öronmärkning av överskottet skulle ersättas av ett vinstdelnings- system för staten och föreningslivet, vilket skulle baseras på överskottet från värdeautomaterna (prop. 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Med anledning av att säkra prognoser om värdeauto- maternas vinstutveckling saknats har införandet av det nya systemet försenats. Efter en relativt lång introduktionsperiod har värdeauto- materna etablerats på den svenska spelmarknaden. är ca 4 000 värdeautomater utplacerade. Fram till har värdeautomaterna inte givit något överskott. Efter årets bolagsstämma i AB kommer enligt uppgift från företaget ca att kunna överlämnas till och för det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen gör bedömningen att föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet kommer att kunna tillföras uppskattningsvis när värdeautomatprogrammet är fullt utbyggt, dvs. när 7 000 automater har placerats ut (prop. 1998/99:80). Regeringen har fått information som visar på att denna prognos sannolikt är något underskattad. Det bidrag från AB , som härrör från överskottet på värdeautomatspel, kommer därför med stor sannolikhet att överskrida de uppskattade beloppen. Därtill gör regeringen bedömningen att värdeautomatspel i samband med bingospel kan ge ett överskott på förutsatt att ca 500 automater placeras i bingohallar. För att ha ett så bra underlag som möjligt för bedömningen av överskottet från spel på värdeautomater kommer regeringen i sitt arbete med att fastställa vinstdelningssystemet att ta hänsyn till de prognoser som är aktuella . Regeringen bedömer att det inom ramen för anslaget Stöd till idrotten behöver skapas utrymme för en årlig reservation för svensk medverkan i och Paralympics. Vidare finns det behov av förstärkta insatser mot dopning inom idrotten och för idrottsforskning, särskilda insatser för att främja integration och jämställdhet samt idrottsrörelsens särskilda insatser för ungdomar i åldern . Utrymme för dessa insatser bör skapas genom att minska den del av statsbidraget som disponeras för lokalt aktivitetsstöd. Övriga förslag och bedömningar som presenteras i denna proposition medför inga ökade utgifter utan ryms inom befintliga ramar. 13 Författningskommentarer 13.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 9.2. Genom den föreslagna lagändringen ges det lagstöd för den verksamhet hos som består av att fördela statsbidrag till idrottsverksamhet. Ändringen innebär vidare ett bemyndigande för regeringen att bl.a. bestämma vilka principer som skall gälla för statsbidragets fördelning. Lagförslaget är inte avsett att begränsa möjligheterna att lämna uppgifter till som inte innehåller myndighetsutövning. 13.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 9.2. Den föreslagna ändringen innebär en utvidgning av det område inom verksamhet där principen om handlingsoffentlighet gäller. Offentlighetsprincipen och sekretesslagen kommer att gälla för all verksamhet hos som består av fördelning av stats- bidrag. Handlingsoffentligheten gäller dock inte övriga verksamhet. I Uppdraget uppdrag har varit att utvärdera det statliga stödet till idrotten och att föreslå nya, tydligare mål för detta stöd. I uppdraget har också ingått att föreslå en modell för uppföljning och utvärdering av målen samt åtgärder för att säkerställa insyn och kontroll av bidragsfördelningen till idrotten. Genom tilläggsdirektiv uppdrogs åt utredningen att bedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken om idrottsföreningar väljer att bedriva en del av sin verksamhet i annan form än den ideella föreningen. Utredningen skiljer ut två statliga stöd: ett till idrotten och ett till främjandet av ett aktivt friluftsliv. Övergripande mål för statens stöd till idrotten Statens stöd till idrotten skall stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad, demokratisk och medlemsstyrd barn- och ungdoms-, motions- och tävlingsverksamhet som omfattar en betydande andel av befolkningen oberoende av kön, social och etnisk tillhörighet, eller fysiska och psykiska förutsättningar. Med förslag till övergripande mål betonas utredningens förtroende för den ideellt organiserade idrotten att fortsatt förverkliga målet idrott åt alla. gör i likhet med idrottsrörelsen en åtskillnad mellan tävling och motion. Tävling står för den prestationsinriktade idrotten medan motion sätter trivsel och välbefinnande framför prestation. Det övergripande målet konkretiseras i ett antal verksamhetsmål. Verk- samhetsmålen skall styra anslagets användning men inte styra idrottsrörelsens verksamhet. Idrottsstödet skall främst bidra till att utveckla kvalitén i idrottsrörelsens verksamhet. Att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande Barn- och ungdomsidrott är ett prioriterat område i statens stöd till idrotten. av anslagsmedlen ges till lokala barn- och ungdomsaktiviteter. utvärdering visar att av föreningarna är nöjda med stödet och anser att det inte finns något bättre alternativ. Med föreslagna verksamhetsmål görs syftet med det statliga stödet tydligare och därmed möjligt att följa upp. Utredningen lämnar också förslag till hur stödet för detta verksamhetsmål kan förstärkas. Att utveckla kvalitén i idrottsrörelsens barn- och ungdoms-, motions- och tävlingsverksamhet så att den främjar god etik, ökat deltagande och ideellt engagemang, jämställdhet och integration. Målet gäller den del av idrottsanslaget som riktas till (RF:s) specialidrottsförbund. I betonas att bredd- och motionsverksamhet är ett viktigt verksamhetsmål och bör bidra till att specialidrottsförbunden (SF:en) i sin verksamhet ger mer plats åt breddverksamhet, inte minst för att öka deltagandet i idrotten. Etikfrågorna uppmärksammas i utredningen framförallt när det gäller doping, men inbegriper även bl.a. etikkampanjen och överhuvudtaget ett värnande om idrottens värden om rent spel, kamratskap osv. Idrottsrörelsens framgång beror till stor del på allt det ideella arbete medlemmar lägger ner i styrelser på olika nivåer, som tränare, ungdomsledare, funktionärer, lagledare m.m. Statens stöd bör på olika sätt bidra till att detta ideella engagemang fördjupas. Idrottsrörelsen är med sina cirka tre miljoner medlemmar landets största folkrörelse. Den av beställda intervjuundersökningen av medborgarnas motionsvanor visar att motionen är ganska jämt spridd mellan olika åldersklasser, kön, etniska och sociala grupper. Trots den jämna spridningen finns det grupper som är underrepresenterade. Skillnader mellan kvinnor och män finns när det gäller medlemskap i förening, fyra av tio män mot tre av tio kvinnor är medlemmar, något som också avspeglar sig i att det är färre kvinnor än män på förtroendeposter inom idrottsrörelsen. De med lägre hushållsinkomst motionerar i något mindre omfattning än de med högre inkomster. Idrottsrörelsen har visat sin förmåga att engagera en stor del av vår befolkning. Intervjuundersökningen pekar dock på att det finns möjligheter för idrottsrörelsen att nå fler. Att möjliggöra för deltagande i internationell tävlingsverksamhet och behövliga förberedelser för detta. framskjutna position i internationella tävlingssammanhang har försämrats under 90- talet. Vi bedömer att internationella idrottsframgångar är viktiga som inspirationskälla för många utövare och ledare inom breddidrotten. Framgångarna har betydelse för goda anseende utomlands och bidrar därmed sannolikt bl.a. till förbättrade exportmöjligheter och till bilden av som turistland. Målet anknyter bl.a. till specialidrottsförbundens landslagsverksamhet, träningsläger för detta och (SOK:s) arbete med att förbereda och ansvara för deltagande i . Att skapa bättre möjligheter för forskning, utveckling och utbildning med utgångspunkt i den organiserade idrottens behov. RF har genom sin egen forsknings- och utvecklingspolicy redovisat hur inriktningen och ansvaret för den beställarstyrda idrottsforskningen kan utformas. Vår bedömning är att RF:s egen FoU policy med priorite-ringarna barn- och ungdomsverksamhet, motion och folkhälsa, jämställdhet och prestationsutveckling är en bra utgångspunkt för uppgiften att vara statens sektorsforskningsorgan för idrotten. Att skapa bättre möjligheter för elitsatsande ungdomar att kombinera sin idrottssatsning med utbildning som ger dem en god grund för livet efter den idrottsintensiva perioden. Målet berör specialidrottsförbundens arbete med talangsatsningar och RF:s/kommunernas verksamhet med Riksidrottsgymnasier. I finns en bred acceptans för att satsningar på elitidrott är berättigade. I vår intervjuundersökning uppger av de tillfrågade att det är viktigt med svenska idrottsframgångar. Politiskt har enighet rått kring att elitidrott skall stödjas av staten. För att återigen ge internationella idrottsframgångar föreslår utredningen en rad åtgärder som syftar till att möjliggöra en kraftfull satsning på utveckling av unga idrottstalanger. Till de föreslagna målen kopplas en modell för uppföljning och utvärdering. På kort sikt skall RF redovisa utfallet för de verksamhetsmål som ställts upp i regleringsbrev och förordning. De mått som föreslås för att mäta måluppfyllelsen skall vara könsdifferentierade och bl.a. redovisa: barn- och ungdomsverksamheten uppdelat på olika idrotter, utvecklingen av ledarutbilning för barn- och ungdomsverksamhet, idrottsrörelsens medlemsutveckling, styrelsernas sammansättning, åldersfördelning inom olika idrotter samt deltagande i internationella tävlingar uppdelat på olika idrotter. föreslår även att SCB:s utgiftsbarometer utnyttjas för löpande insamling av uppgifter om hushållens utgifter för idrott och att uppgifter om idrott och motion som näringsverksamhet hämtas från SCB:s löpande tjänstenärings- och sysselsättningsstatistik. Det föreslås vidare att RF i sin årliga resultatredovisning till regeringen klart anger efter vilka kriterier man valt de FoU uppdrag man beställt och hur resultaten av dessa skall följas upp. På dopingområdet föreslås att RF redovisar inriktning och resultat av kontrollverksamheten uppdelat efter olika idrotter och kön. Statsmedlens användning i enlighet med verksamhetsmålen blir vidare föremål för offentlig insyn och revision. För utvärderingar på lång sikt bör det övergripande målet för statens stöd till idrotten vara utgångspunkt. Huvudinriktningen i sådana utvärderingar bör vara stödets effekter för folkhälsan, jämställdheten och integrationen. Utvärderingarna föreslås ske . Löpande uppföljningarna bör bekostas inom ramen för idrottsanslaget. Kostnaderna för de utvärderingar som görs av stödets välfärdspolitiska effekter bör delas med andra utgiftsområden inom statsbudgeten såsom t.ex. hälso- och sjukvårdsektorns. RF föreslås få en tydlig förvaltningsrättslig status genom reglering i lag och förordning i sin uppgift att fördela statsbidragen till specialidrottsförbunden, , riksidrottsgymnasierna och föreningarna. I den förordning som reglerar RF:s myndighetsuppgifter finns bestämmelser om inriktning och mottagare av stödet. I förordningen återfinns också de mål för stödet som redogjorts för ovan. Personer samt utbildade ledare för barn- och ungdomsverksamhet skall få ingå i beräkningsunderlaget för bidraget till föreningarna. Bidragen till specialidrottsförbunden får utgöra högst av organisationens totala intäkter och motsvara högst av det totala statsbidraget till dessa organisationer. måste vidare ha minst 3 000 föreningsmedlemmar för att vara berättigad till stödet. RF ges ansvaret för genomförandet av statens internationella åtaganden för en dopingfri idrott. Ansvaret för att det finns ett fullgott dopinglaboratorium föreslås överföras till utgiftsområdet för hälso- och sjukvårdssektorn. Analysen av de dopingprover som tas inom idrottsrörelsen utgör en del av kvalitetssäkringen i specialidrottsförbundens tävlingsverksamhet och skall bekostas av idrottsrörelsen. RF ges uppdraget att vara statens sektorsforskningsorgan på idrottsområdet. Detta innebär att RF får ansvaret för att beställa, utföra och sprida sådan forskning som har sin utgångspunkt i den organiserade idrottens egna behov. I uppdraget ingår att avsätta medel till i minst samma omfattning som . Förstärkt stöd till barn- och ungdomsidrott uttalar sitt missnöje över att det av beslutade vinstdelningssystemet så kraftigt försenats. Förseningen har inneburit att idrotten liksom övriga berörda folkrörelser fått vänta på de intäkter från spelmarknaden som riksdagsbeslutet möjliggjort. För att stärka finansieringen av barn- och ungdomsidrott föreslår utredningen att lotterilagen ändras med den innebörden att tillstånd ges för värdeautomatspel i bingohallar och att vinstutdelning får ske i kontanter upp till det maximala vinstbeloppet . Utredningen föreslår vidare att antalet tillstånd utökas från 7 000 till 7 500 tillstånd. De föreslagna förändringarna uppskattas kunna ge ca i överskott beroende på spelmarknadens förutsättningar i övrigt. Merparten av överskottet tillfaller idrottsrörelsen. Utredningen föreslår att det ökade ekonomiska utrymme som skapas genom förslagen om värdeautomatspel främst kommer de lokala föreningarna till del. För att stärka barnens och ungdomarnas intresse för att fortsätta idrotta krävs det utbildade ledare som har förmågan att utforma idrotten till något positivt och bestående för dem som deltar. För att premiera idrottsrörelsens arbete med ledarutveckling föreslår vi att även barn- och ungdomsledarna skall ingå i underlaget för bidragsberäkningen under förutsättning att de genomgått av respektive specialidrottsförbund rekommenderad utbildning. Utredningen föreslår att en möjlighet öppnas för ett fjärde läsår på gymnasiet för att underlätta för ungdomar att kombinera elitidrott och utbildning. Av samma skäl föreslås att högskolestuderande elitidrottare på landslagsnivå får rätt att byta studieort och därmed få möjlighet att studera vid en ort där utövarens specialidrottsförbund ordnat särskilt goda träningsmöjligheter. föreslår en förstärkning av stödet till elitidrottsutveckling Satsningen kan finansieras inom ramen för ordinarie stöd till idrotten vilket möjliggörs genom regeringens förslag om ökad utdelning från AB . Stödet skall riktas till unga talanger (främst i åldrarna ) och kunna användas för ungdomarnas idrottsliga utveckling (träningsläger, tävlingstillfällen m.m.) och för olika åtgärder som underlättar ungdomarnas karriär efter den idrottsintensiva perioden (stipendier, studie- och yrkesrådgivning m.m.). Många av de mest framgångsrika svenska idrottsutövarna tävlar i idrotter där det är mycket svårt att få sponsorstöd, varför ett förstärkt statligt stöd blir särskilt viktigt för dem. Principen bör vara att den som bäst behöver stödet skall få det. finner det önskvärt att alla elever i högstadiet kunde få mer idrott . Deltagande i olympiska och paralympiska spel Utredningen föreslår att bidraget till svenskt deltagande i olympiska och paralympiska spel skall beräknas under statsanslaget till idrottsrörelsen och därmed blir del av den reguljära budgetprocessen mellan regeringen och RF. Anslaget räknas upp med den summa som motsvarar ett årligt genomsnitt av bidragen för deltagandet utslaget . Statens stöd till främjandeorganisationerna skiljs från idrottsanslaget och får egna övergripande mål och verksamhetsmål. Anslaget föreslås, i ett första skede, fördelas av . bör fördelningen av anslagen kunna överföras till en eller flera myndigheter eller till en paraplyorganisation som organisationerna själva bildar. Statsbidragets övergripande mål för främjandeorganisationerna föreslås vara att det skall stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad, demokratisk och medlemsstyrd verksamhet som har till syfte att främja ett aktivt friluftsliv. Verksamhetsmålen för statens stöd till främjandet av ett aktivt friluftsliv föreslås vara att stödja och utveckla ett aktivt friluftsliv för i första hand barn och ungdom samt att utveckla kvaliteten i främjandeorganisationernas friluftsverksamhet så att den främjar en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jämställdhet och integration. III Betänkandets analyser och slutsatser förslag grundar sig på den utvärdering av statens stöd till idrotten som genomförts av sekretariatet och med hjälp av olika uppdrag som upphandlats. Resultaten av uppdragen har publicerats i Motion och idrott 1997 (SOU 1997:188) samt i Historia, ekonomi & forskning. Fem rapporter om idrott (SOU 1998:33). Utvärderingen tar sin utgångspunkt i en genomlysning av målen för statens stöd till idrott under detta sekel, med betoningen . Genomgången visar att de bärande motiven för idrottsstödet varit folkhälsa, bredd och att idrottsrörelsen är betydelsefull för medborgarnas demokratiska skolning. Statens ambitioner inriktade sig tidigt på att stödja en sammanhållen idrottsrörelse. Denna tendens har förstärkts genom att statens stöd till idrotten efterhand koncentrerats till ett anslag och med RF som största mottagare. Målen för idrottsstödet har successivt utökats allteftersom samhällsutvecklingen och statens ambitioner motiverat det. Målen har varit svåra att följa upp därför att de uttryckts i allmänna termer och inte varit kopplade till önskade effekter. I utvärderingen konstateras dock att målen, trots brister i utformningen, är relevanta för den verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen och att idrottsrörelsen i stort uppfyllt målen. har det funnits en stor politisk enighet kring målen för idrottsstödet. Påföljande kapitel om medborgarnas motionsvanor ger en bild av hur pass väl statens mål om idrott åt alla uppfyllts. idrottspolitiska beslut att med hjälp av idrottsrörelsen ge medborgarna tillgång till tävling och motion har varit framgångsrikt. Antalet medlemmar liksom antalet föreningar har vuxit, skillnader mellan mäns och kvinnors motionsvanor har minskat, utbudet av idrottsanläggningar upplevs som tillfredsställande, kostnaderna för motion är låga och upplevs inte som betungande av flertalet hushåll. De offentligt finansierade anläggningarna dominerar fortfarande vad gäller val av plats där man motionerar. mäts nyttjandet av privata anläggningar; av befolkningen uppger att de senast motionerade i en sådan anläggning. I kapitlet om idrottsrörelsens organisation, idé och verksamhet redogörs bl.a. för tillgången till anläggningar utifrån idrottsrörelsens perspektiv. Antalet kommunala anläggningar har ökat starkt dock med en viss avmattning då alltfler föreningar tagit över driften av anläggningarna från kommunerna. Av kommunerna förväntar sig att andelen föreningsdrift kommer att öka . I förhållande till befolkningsmängd kan en viss brist på anläggningar iakttas i . Motion och tävling är centrala begrepp i idrottsrörelsens idé och verksamhet. Tävlingskulturen och elitidrotten upprätthålls i stor utsträckning av specialidrottsförbunden medan motionsverksamheten mestadels bedrivs ute i föreningarna. Motion behöver dock inte innebära att tävlingsinslagen utesluts. I den breda idrotten har tävlingen sin plats, men det är inte prestation utan snarare trivsel och välbefinnande som är ledstjärnan i verksamheten. Inom RF familjen finns också några förbund, t.ex. Korpen, som betonar motion framför tävling. I kapitlet om idrottsrörelsens finansiering visas en idrottsrörelse i ekonomisk tillväxt. beräknas rörelsen ha haft i inkomster vilket är en ökning i förhållande . Huvuddelen av intäkterna genereras av idrottsrörelsen självt. De offentliga bidragens andel, framförallt kommunernas, har minskat som andelen intäkter från spel och sponsring ökat. Det är framförallt breddidrotten som tillgodogör sig intäkterna från spel medan sponsring är en betydelsefull inkomst för den medieintensiva elitidrotten. Det statliga stödet till idrotten är litet i förhållande till idrottsrörelsens totala intäkter. Det lokala aktivitetsstödet till barn- och ungdomsverksamheten utgör i snitt (medianvärde) av en förenings intäkter, medan bidraget till specialidrottsförbunden varierar i betydelse, alltifrån ett par procent av omsättningen, beroende på förbundens storlek. Allmänt gäller (undantaget Korpen och Akademisk idrott) att statsbidraget är en betydligt större andel av intäkterna i förbund med färre medlemmar och/eller liten kommersiell attraktionskraft än i förbund med många medlemmar och/eller stark kommersiell attraktionskraft. Ekonomin i förbunden och i föreningarna är i allmänhet god. På förbunds- nivån har det egna kapitalet vuxit med . Penningströmmarna in i idrottsrörelsen är komplexa eftersom rörelsen finansierar sin verksamhet från en rad olika källor offentliga bidrag, sponsring, medlemsavgifter, spel osv.