prop · GM03124 · 1999-01-01 00:00:00 — 7 § I fråga om den som är eller har varit folkbokförd får i aviseringsregistret som sökbegrepp användas uppgift 1. som avses i 4 § andra stycket 1 4, 8 och 10 12, 1. som avses i 4 § andra stycket 1 4, 8 , 10 och 11, 2. om medborgarskap i , , , eller , eller 3. om medborgarskap i land inom eller utom Europeiska unionen (unionsmedborgarskap eller icke unionsmedborgarskap). I fråga om den som tilldelats ett samordningsnummer får i aviseringsregistret som sökbegrepp användas uppgift om samordnings- nummer, födelsetid och namn. Som sökbegrepp får, enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, också användas uppgift som avses i 5 §. 8 § Uppgift i aviseringsregistret som avses i 4 § andra stycket 1 8, 11 och 12 samt i 4 § tredje stycket skall gallras när en ny, mot- svarande uppgift registreras eller när uppgiften är aktuell. Uppgift som avses i 4 § 4 och som ersatts av en ny motsvarande uppgift får dock be- varas efter utgången av det år ändringen registrerades. Vidare får uppgift om rättat person- nummer bevaras som behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Uppgift i aviseringsregistret som avses i 4 § andra stycket 1 8 och 11 samt i 4 § tredje stycket skall gallras när en ny, motsvarande uppgift registreras eller när upp- giften är aktuell. Uppgift som avses i 4 § 4 och som ersatts av en ny motsvarande upp- gift får dock bevaras efter utgången av det år ändringen registrerades. Vidare får uppgift om rättat personnummer bevaras som behövs för att tillgodose ändamålet med registret. Uppgift om datum för inflyttning från utlandet skall gallras efter utgången av det år då uppgiften registrerades. Om en person har avregistrerats från folkbokföringen, skall uppgift som avses i 4 § andra stycket 4 9 och 11 gallras vid avregistreringen och övriga uppgifter efter utgången av det år personen avregistrerades. Om en person har avregistrerats från folkbokföringen, skall uppgift som avses i 4 § andra stycket 4 9 gallras vid avregistreringen och övriga uppgifter efter utgången av det år personen avregistrerades. Regeringen får föreskriva undantag från bestämmelsen om gallring i tredje stycket. 2.27 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Känsliga personuppgifter får behandlas om det är nödvändigt för de ändamål som anges i 1 § första stycket. Första stycket gäller även kommuner, landsting, kyrkliga kommuner och statliga myn- digheter om uppgifterna behövs för utredning om den totalförsvars- pliktiges personliga förhållanden enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Första stycket gäller även kommuner, landsting och statliga myndigheter om uppgifterna be- hövs för utredning om den total- försvarspliktiges personliga för- hållanden enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 6 § andra stycket skall inte börja tillämpas förrän . 2.28 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 § har rätt till hjälp av staten med beräkning, debi- tering och redovisning av avgifter från dem som tillhör Svenska kyr- kan samt med att ta in avgifterna. Även andra registrerade trossam- fund kan beviljas sådan hjälp. Bestämmelser om förfarandet vid sådan hjälp meddelas i särskild lag. har rätt till hjälp av staten med bestämmande, debi- tering och redovisning av avgifter från dem som tillhör Svenska kyr- kan samt med att ta in avgifterna. Även andra registrerade trossam- fund kan beviljas sådan hjälp. Bestämmelser om förfarandet meddelas i särskild lag. Regeringen beslutar, om ett annat registrerat trossamfund än skall få sådan hjälp. Regeringen får besluta att ett trossamfund som har beviljats hjälp inte längre skall få det. Hjälpen får lämnas endast till ett trossamfund som 1. bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på, och 2. är stabilt och har egen livskraft. 2.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) om avgift till registrerat trossamfund Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:000) om avgift till registrerat trossamfund dels att 2 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 3 10 §§ skall betecknas 2 9 §§, dels att 1 § samt de nya 4 6 och 8 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Bestämmelser om statlig hjälp med beräkning, debitering och re- dovisning av avgifter till samt med att ta in avgifterna finns i 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund. Be- stämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1998:1591) om . Bestämmelser om statlig hjälp med bestämmande, debitering och redovisning av avgifter till samt med att ta in avgifterna finns i 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund. Be- stämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1998:1591) om . 4 § Vid beräkning, debitering, redovisning och betalning av av- gifter gäller skattebetalningslagen (1997:483). Vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av av- gifter gäller skattebetalningslagen (1997:483). 5 § Trossamfundet skall på medium för automatisk databehandling till lämna de upp- gifter som behövs för att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifterna. Trossamfundet skall på medium för automatisk databehandling till lämna de upp- gifter som behövs för att be- stämma, debitera, redovisa och ta in avgifterna. Uppgifterna skall gälla för visst inkomstår och får endast avse personer som året före det inkomstår för vilket avgiften skall tas in 1. är skyldiga att betala kyrkoavgift enligt 7 § lagen (1998:1591) om , eller 2. har eller anses ha samtyckt enligt 7 § denna lag till att betala avgift till trossamfundet. 2. har eller anses ha samtyckt enligt 6 § denna lag till att betala avgift till trossamfundet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om hur uppgifterna skall lämnas. 6 § Andra registrerade trossamfund än skall innan uppgifter enligt 6 § lämnas skaffa skriftligt samtycke från de per- soner vilkas avgifter skall tas in med statlig hjälp. Samtycket skall avse avgiftsskyldigheten till tros- samfundet och att avgifterna tas in med statlig hjälp. Andra registrerade trossamfund än skall innan uppgifter enligt 5 § lämnas skaffa skriftligt samtycke från de per- soner vilkas avgifter skall tas in med statlig hjälp. Samtycket skall avse avgiftsskyldigheten till tros- samfundet och att avgifterna tas in med statlig hjälp. Om trossamfundets stadgar innehåller regler om skyldighet för med- lemmarna att betala avgift till trossamfundet i den ordning som gäller för skatter och avgifter enligt skattebetalningslagen (1997:483), anses med- lemmarna ha lämnat sådant samtycke som avses i första stycket. 8 § Om staten till följd av behand- lingen av en uppgift som avses i 6 § betalar skadestånd till en per- son som är registrerad i skatte- registret skall det trossamfund som lämnat uppgiften ersätta staten i motsvarande utsträckning. Om staten till följd av behand- lingen av en uppgift som avses i 5 § betalar skadestånd till en per- son som är registrerad i skatte- registret skall det trossamfund som lämnat uppgiften ersätta staten i motsvarande utsträckning. Denna lag träder i kraft . 2.30 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 4 § och bilagan till sekretesslagen (1980:100) i stället för deras lydelse enligt lagen (1999:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 kap. 4 § Erhåller arkivmyndighet för ar- kivering från någon annan myn- dighet uppgift som är sekretess- belagd där, gäller sekretessen också hos arkivmyndigheten. Får en arkivmyndighet för arkivering från någon annan myn- dighet en uppgift som är sekretess- belagd där, gäller sekretessen också hos arkivmyndigheten. Erhåller ett enskilt organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket tredje meningen för förvaring en handling som härrör från en myndighet och som innehåller en uppgift som är sekretessbelagd hos myndigheten, gäller sekretessen också hos det enskilda organet. Får ett enskilt organ som avses i 1 kap. 8 § tredje stycket första meningen för förvaring en handling som härrör från en myndighet och som innehåller en uppgift som är sekretessbelagd hos myndigheten, gäller sekretessen också hos det enskilda organet. Erhåller eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring en allmän handling enligt lagen (1999:000) om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. som innehåller en uppgift som är sekretessbelagd, skall sekretessen fortsätta att gälla. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Besiktningsorganen Aktiebolaget , och , föreningar, samfälligheter eller andra enskilda där total- försvarspliktiga fullgör civilplikt aktie- bolag fordonskontroll (SFS 1994:2043) prövning av frågor om ledighet och förmåner för totalförsvars- pliktiga som fullgör civilplikt (SFS 1994:1809) I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Besiktningsorganen Aktiebolaget , och fordonskontroll (SFS 1994:2043) Bolag, föreningar, samfälligheter, registrerade trossamfund och organisatoriska delar av sådana samfund eller andra enskilda där totalförsvarspliktiga fullgör civil- plikt prövning av frågor om ledighet och förmåner för totalförsvars- pliktiga som fullgör civilplikt (SFS 1994:1809) 2.31 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 23 § mervärdesskattelagen (1994:200) i stället för dess lydelse enligt lagen (1999:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1998/99:69 Föreslagen lydelse 3 kap. 23 § Från skatteplikt undantas omsättning av följande slag av varor och tjänster: 1. sedlar och mynt som är gällande betalningsmedel, dock inte samlarföremål, 2. läkemedel som lämnas ut enligt recept eller säljs till sjukhus eller förs in i landet i anslutning till sådan utlämning eller försäljning, 3. modersmjölk, blod eller organ från människor, 4. flygbensin och flygfotogen, 5. lotterier, inräknat vadhållning och andra former av spel, 6. tjänster som avser grav- öppning eller gravskötsel när tjänsten tillhandahålls av huvud- mannen för en allmän begrav- ningsplats, och 6. tjänster som avser grav- öppning eller gravskötsel på all- män begravningsplats när tjänsten tillhandahålls av huvudmannen för eller innehavaren av begravnings- platsen, och 7. guld som levereras till riksbank. 3 Ärendet och dess beredning fattade ett principbeslut om ändrade relationer mellan staten och fr.o.m. (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). Genom princip- beslutet godkände regeringens förslag till riktlinjer för det fortsatta arbetet med relationsändringen. Dessa riktlinjer omfattade den rättsliga regleringen, ekonomi och uppbörd, begravningsverksamheten, den kyrkliga egendomen samt vården av kulturhistoriska värden. Principbeslutet medförde ett omfattande utredningsarbete vars resultat redovisades i sju betänkanden, SOU 1997:41 47. På grundval av bl.a. de förslag som lämnades i dessa betänkanden har regeringen beslutat följande tre propositioner: - Staten och trossamfunden grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49), - Staten och trossamfunden bestämmelser om och andra trossamfund (prop. 1997/98:116), - Staten och trossamfunden begravningsverksamheten, kultur- minnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. (prop. 1998/99:38). har (bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284) och slutligt (bet. 1998/99:KU5, rskr. 1998/99:3) beslutat i de frågor som behandlas i de första två propositionerna och (bet. 1998/99:KU18, rskr.1998/99:176) beslutat i de frågor som behandlas i den tredje propositionen. En redogörelse för innehållet i de av beslutade lagarna finns i bilaga 1. I ett av betänkandena, Staten och trossamfunden, Stöd, skatter och finansiering (SOU 1997:45), lämnades förslag om bl.a. utformningen av det framtida stödet till trossamfund. Remissinstanserna var på flera punkter kritiska till utredningens förslag. Därför beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att se över statens stöd till trossamfund. I arbetsgruppen ingick företrädare för de i till trossamfund (SST) representerade samfunden och . Arbetsgruppens förslag har redovisats i departementspromemorian Statens stöd till andra trossamfund än (Ds 1999:12). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns samlade i (dnr Ku1999/934/Ky). Riksdagsbesluten om ändrade relationer mellan staten och innebär att förutsättningarna för trossamfundens medverkan inom totalförsvaret förändras. Med anledning av detta beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att se över den kyrkliga beredskapen efter relationsändringen. I arbetsgruppen ingick företrädare för , de i till trossamfund (SST) representerade samfunden och . Arbetsgruppen har redovisat sina förslag i departementspromemorian Trossamfunden och totalförsvaret (Ds 1999:4). En sammanfattning av förslagen finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns samlade i (dnr Ku1999/374/Ky). Inom har en promemoria upprättats med förslag till följdändringar i lagstiftningen med anledning av stat kyrkareformen. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns samlade i (dnr Ku97/903/Ky). Utredningen om tros- samfundens rättsliga reglering pekade i betänkandet Staten och trossamfunden, Rättslig reglering (SOU 1997:41) på ett antal lagar som behöver ändras i samband med relationsändringen. Några författnings- förslag lämnades dock inte. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr Ku97/903/Ky). Vissa av de ändringar som föreslås faller inom det område där Lagrådets yttrande normalt skall inhämtas. Ändringarna är emellertid av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Statens stöd till andra trossamfund än De förslag som behandlas i detta avsnitt bygger på promemorian Statens stöd till andra trossamfund än (Ds 1999:12) som lagts fram av Arbetsgruppen för översyn av statens stöd till trossamfund. 4.1 Remissinstanserna positiva till arbetsgruppens förslag Förslagen från Utredningen om kyrkans personal och om samfundsstöd i betänkandet SOU 1997:45 innebar bl.a. att samhällsnyttan betonades som ett kriterium för bidrag och att en förskjutning skulle ske från generellt stöd till mål- och resultatstyrda bidrag. Vidare föreslog utredningen att hela organisationsbidraget skulle gå förlorat för de samfund som får statens hjälp med avgiftsuppbörd. Under remissbehandlingen framförde trossamfunden omfattande kritik mot framför allt dessa förslag. Av denna anledning tillsattes en arbetsgrupp inom med uppgift att göra en översyn av statens stöd till trossamfund mot bakgrund av de synpunkter som samfunden hade haft på utredningsförslaget. Remissyttrandena från trossamfunden har genomgående varit positiva till arbetsgruppens förslag som i hög grad stämmer överens med samfundens egna synpunkter. Trossamfunden har också framhållit att förslagen från arbetsgruppen ökar likställigheten mellan och de andra samfunden. 4.2 Det nuvarande statsbidraget till trossamfunden Upprinnelsen till det nuvarande statliga stödet till trossamfunden var flera motioner till riksdag om bidrag till de fria kristna samfunden. beslutade med anledning av motionerna om ett bidrag till församlingar inom andra kristna trossamfund än . Vid behandlingen i uttalade kulturutskottet att syftet med bidraget borde vara att "öka förutsättningarna för ekonomiskt svaga församlingar att hålla lokaler samt erbjuda religiös service i form av gudstjänst, själavård och liknande." KrU 1971:15). Efterhand har kretsen av trossamfund som kan erhålla bidrag ur anslaget utökats med bl.a. , de judiska församlingarna, vissa protestantiska och ortodoxa kyrkor samt islamiska församlingar. Statsbidraget fördelas av en statlig myndighet, till trossamfund (SST), enligt förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än . Statsbidrag kan lämnas för religiös verksamhet och till lokaler för religiös verksamhet samt till teologiska seminarier m.m. Bidrag kan endast lämnas till de samfund som finns angivna i förordningen eller genom associering samverkar med något av dessa samfund. Det är regeringen som beslutar vilka trossamfund som skall kunna komma i fråga för statligt statsbidrag. I SST är de samfund och samverkande organ representerade som enligt förordningen kan beviljas bidrag. De samverkande organen är dels (), dels Ortodoxa och österländska kyrkors ekumeniska råd (OÖKER). Statsbidraget till trossamfunden bestämdes till när det infördes . Innevarande år uppgår anslaget till . Av detta belopp fördelar SST och står till regeringens disposition. Av det bidrag som fördelas via SST har bortemot karaktär av organisationsbidrag medan återstoden utgörs av verksamhets- eller projektbidrag. Det är förenat med vissa svårigheter att erhålla jämförbara uppgifter om hur stor andel bidragen utgör av de olika bidragsmottagande samfundens totala ekonomi. Beräkningar som har gjorts tyder dock på att det är stor skillnad mellan samfunden i detta hänseende. Trossamfund som huvudsakligen betjänar till riket invandrade trosbekännare förefaller vara mera bidragsberoende och i regel ha sämre förutsättningar att själva finansiera sin ekonomi än de sedan gammalt här i landet etablerade frikyrkorna. Vid sidan om anslaget för stöd till trossamfund har samfunden även under av sysselsättningsskäl fått bidrag för att bygga eller rusta upp lokaler. 1985 anvisades sammanlagt och 1995 sammanlagt till sådana lokalbidrag. Bidragen har fördelats av SST. Förutom det allmänna statsbidraget till trossamfunden lämnas även bidrag till andlig vård inom vissa samhällsinstitutioner. En del av detta stöd finansieras genom dessa institutioners anslag. 4.3 Motiv för stöd Regeringens bedömning: Det finns flera motiv för att staten skall stödja trossamfund. Trossamfund är generellt sett samhällsnyttiga organisationer som medverkar i den ständigt pågående normbildningsprocessen och denna process är nödvändig för att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som vårt samhälle vilar på. När enligt 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund får kostnadsfri avgiftshjälp bör staten av likställighetsskäl stödja de andra trossamfunden. Enligt regeringsformen är det en uppgift för det allmänna att främja bl.a. religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget samfundsliv. Arbetsgruppens bedömning stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sig i denna fråga instämmer i arbetsgruppens bedömningar. Statskontoret påpekar att det offentliga åtagandet i fråga om religiös verksamhet kan sägas upphöra genom ikraftträdandet av stat kyrkareformen. Som arbetsgruppen har visat finns det, enligt Statskontoret, likväl skäl att även på vissa villkor stödja trossamfunden. Statskontoret anser de av arbetsgruppen anförda skälen för stöd vägande. Skälen för regeringens bedömning: En utgångspunkt för regeringens uppdrag till arbetsgruppen har varit att staten i princip bör stödja trossamfundens verksamhet. Som arbetsgruppen har funnit kan det anföras flera motiv för ett sådant stöd. Arbetsgruppens ställningstagande har fått ett starkt gensvar från samfundens sida. Det främsta stödmotivet är att trossamfund liksom många andra typer av frivilligorganisationer generellt sett är samhällsnyttiga och av det skälet värda att stödjas. Trossamfunden medverkar, tillsammans med andra goda krafter, i den ständigt pågående normbildningsprocess som är nödvändig för att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som vårt samhälle vilar på. Aktuell samhällsforskning pekar också klart på att ett aktivt förenings- och samfundsliv på många sätt stärker det demokratiska systemet. Att olika ideologier och trosriktningar, som verkar för att vårt demokratiska statsskick upprätthålls, stärks och utvecklas, också får goda möjligheter att göra sig gällande är därför av stor betydelse för vitaliteten i den svenska demokratin. I samhällets uppgifter ingår omsorgen om invånarnas behov i skilda hänseenden. Verksamheten inom trossamfunden bidrar till att fylla framför allt de religiösa behoven och till att ge den enskilde en grundläggande identitet samt social och kulturell gemenskap. Vid olyckor och kristillstånd kommer behovet av samfundens verksamhet till särskilt tydligt uttryck. Aktiva och vitala trossamfund minskar också utrymmet för allehanda extrema rörelser inom trosområdet. Ett andra betydelsefullt motiv är att staten av likställighetsskäl bör stödja andra trossamfund när får statligt stöd i form av kostnadsfri avgiftshjälp, se 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund. Ett tredje motiv är att det anges i regeringsformen att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas (1 kap. 2 § fjärde stycket). Alla trossamfund i vid sidan av får betraktas som religiösa minoriteter eftersom inte något av dessa samfund betjänar av befolkning och de tillsammans inte betjänar mycket av befolkningen. Särskilt viktigt torde detta motiv vara för stödet till samfund som huvudsakligen betjänar till riket invandrade trosbekännare när det gäller dessas integrering i det svenska samhället. Regeringen anser att statens positiva inställning till trossamfundens verksamhet bör komma till uttryck genom att staten ger samfunden goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Ett sådant synsätt ligger i linje med regeringsformens bestämmelser om religionsfrihet och motsvarande bestämmelser i . Det bör tilläggas att det primärt inte är en statlig uppgift att svara för trossamfundens etablering eller spridning. Detta bör i stället vara en uppgift för samfunden själva. Hur väl dessa lyckas med uppgiften hänger samman med den egna livskraften. Liksom kan det dock i vissa fall av integrationsskäl vara befogat med stöd för ett trossamfunds etablering här i landet. Det synsätt som här givits uttryck för ligger i linje med motiven för de ändrade relationerna mellan staten och . 4.4 Det framtida stödet till trossamfunden 4.4.1 Övergripande mål för stödet Regeringens förslag: Målet för stödet skall vara att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg.