prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — och beslutade att som sin mening ge regeringen detta till känna (bet. 1996/97:JuU14, rskr. 1996/97:196). Däremot ansåg finansutskottet i sitt nämnda yttrande att det kan vara lämpligt att regeringen redovisar hur och i vilken omfattning regeringen och har använt ekonomiska konsekvensanalyser som en del av underlaget för sina beslut. och anslöt sig till denna uppfattning som också gavs regeringen till känna. 12.2 Regeringens bedömning Regeringen delar uppfattning att ekonomiska konsekvensanalyser kan vara ett värdefullt hjälpmedel inför beslut där olika handlingsalternativ övervägs. Som finansutskottet framhåller i sitt yttrande är det emellertid inte meningsfullt att ställa generella krav på ekonomiska konsekvensanalyser. Kravet på ett beslutsunderlags innehåll och omfattning måste ställas i relation till de effekter ett beslut kan förväntas få. Frågan om ekonomiska konse- kvensanalyser skall läggas till grund för ett beslut måste därför prövas från fall till fall. Mot denna bakgrund har regeringen svårt att se att man kan gå längre än att som allmän riktlinje ange att ekonomiska konsekvensanalyser skall användas i de fall de bedöms ha väsentlig betydelse för beslutet i fråga. Det är enligt regeringens mening varken möjligt eller lämpligt att införa en ordning som mer i detalj lägger fast för vilka typer av beslut som ekonomiska konsekvensanalyser skall användas och ange den närmare arten av sådana analyser. Eftersom det inte går att generellt ange för vilka typer av beslut som ekonomiska konsekvensanalyser av vitt skilda slag bör användas, ställer sig regeringen också tvivlande till värdet av en uppföljande redovisning med den inriktning som revisorerna föreslår. Det torde vara svårt att dra några generella slutsatser av en redovisning av förekomsten av ekonomiska konsekvensanalyser i regeringens och samlade beslutsunderlag. En sådan uppföljning kan enligt regeringens mening kanske i stället ske genom riktade revisionella insatser som mera ingående belyser och analyserar erfarenheterna av ekonomiska konsekvensanalyser i olika beslutssituationer och därvid beaktar det arbete som utförs hos myndigheterna, regeringen och . Att utveckla metoderna för och öka användningen av ekonomiska och andra konsekvensanalyser ingår som en viktig del i det arbete som pågår för att allmänt förbättra kvaliteten i regeringens och beslutsunderlag. Det statliga kommittéväsendet och remissförfarandet hör till grundstenarna i den svenska förvaltningstraditionen. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst angav regeringen att kommittéväsendet skulle ses över i syfte att skapa bättre förutsättningar för kommittéernas arbete och öka kvaliteten i de statliga utredningarna. I årets kommittéberättelse (skr. 1998/99:103) har regeringen redovisat vilka åtgärder som genomförts och planeras för förbättra förutsättningarna för kommittéernas arbete. Reglerna för kommittéväsendet har setts över. En ny kommittéförordning (1998:1474) har införts och arbete med en ny kommittéhandbok pågår. I samband med den nya kommittéförordningen har kraven på ekonomiska och andra konsekvensanalyser setts över och reglerats på ett mera samlat och överskådligt sätt . Av förordningen framgår att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, skall kommittén föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Som ett stöd till kommittéernas arbete finns i kommittéhandboken närmare beskrivningar av hur arbetet med konsekvensanalyser kan läggas upp och vilka metoder som kan användas. I arbete med budgetpropositionen, den ekonomiska vårpropositionen och andra propositioner av ekonomisk karaktär, liksom vid beredningen av verkställighetsbeslut, använder de beräkningsmetoder som behövs för att så långt möjligt söka fånga en förändrings relevanta ekonomiska effekter. Det betyder att frågan om var kalkylgränsen skall dras avgörs för varje särskilt fall. Det är sällan som alla effekter av en förändring bara berör ett anslag. Ofta måste därför kompletterande eller kompenserande effekter på andra anslag beaktas. Vidare påverkar en utgiftsförändring även statsbudgetens inkomstsida. Inte sällan påverkas kommunerna och då görs noggranna beräkningar för att den s.k. finansieringsprincipen skall kunna tillämpas. Exempel på detta finns i prop. 1998/99:1 utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (s. 12 14). I en del fall används också så vida kalkylgränser att beräkningarna får samhällsekonomisk karaktär. Alla dessa beräkningar och valet av kalkylgräns ingår i den löpande budgetdialogen mellan fackdepartementen och . I sammanhanget kan också nämnas att inom har bestämda regler (be- räkningskonventioner) lagts fast och tillämpas för enhetlig beräkning och redovisning av budgeteffekter vid ändrade skatte- och avgiftsregler. Som framgår av ovanstående avser regeringen att även i fortsättningen använda det ekonomiska beslutsunderlag som den i varje enskilt fall anser vara lämpligt för att ett välgrundat beslut skall kunna fattas eller föreslås . Olika åtgärder vidtas med detta syfte. Bilaga 1 Material avseende resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Bilaga 1 Material avseende resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 1 Redovisningsprinciper 5 2 Noter 7 3 Sammanställning av den statliga sektorn 32 4 Avgifter till och bidrag från EU 36 5 Statliga dotter- och intresseföretag 38 6 Statliga myndigheter och fonder 1998 40 7 Nyckeltal för statliga bolag 44 1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder 32 1.2 De tio största företagens omsättning 34 1.3 De tio största företagens resultat 34 1.4 De tio största företagens värde 34 1.5 Det kassamässiga flödet mellan EU och statsbudgeten 37 1.6 Statliga dotter- och intresseföretag 38 1.7 Fondställningar per 43 Nyckeltal för statliga bolag: 1.8 Omsättning 44 1.9 Nettovinst 44 1.10 Kassalikviditet 44 1.11 Soliditet 45 1.12 Skuldsättningsgrad 45 1.13 Räntabilitet på totalt kapital 46 1.14 Ränta på eget kapital 46 1.15 Ränta på sysselsatt kapital 46 1.16 Tillgångarnas omsättningshastighet 47 1 Redovisningsprinciper Redovisningsperiod sammanfaller statens budgetår med kalenderår. Som jämförelsetal till balans- och resultaträkning med noter, liksom i finansieringsanalysen, redovisas utfall och ställning per . Avgränsning av redovisningsenheten Balans- och resultaträkningarna samt finansieringsanalysen myndigheterna under riksdag och regering, med undantag för Riks- banken som betraktas som ett självständigt rättssubjekt och därför inte ingår. ingår dock med . Även försäkringskassorna betraktas i detta sammanhang som myndigheter och ingår bl.a. därför att de ingår i den statliga redovisningsorganisationen. Ingår gör även sådana fonder som redovisas hos en myndighet som t.ex. Jordfonden. En fullständig förteckning över vilka myndigheter, organisationer och fonder som omfattas av den statliga redovisningsorganisationen återfinns som bilaga 1.6. Redovisningsprinciper Myndigheternas redovisning liksom upprättande av årsbokslut sker enligt Bokföringsförordningen (1979:1212). Årsredovisning med bl.a. balans- och resultaträkning samt finansieringsanalys upprättas enligt Förordning om myndigheters årsredovisning m.m. (1996:882). Uppbörd och transfereringar redovisas enligt kontantmässiga principer men behandlas i resultaträkningen som om de utgjorde intäkter och kostnader. I de fall myndigheterna väsentligt avviker från de redovisningsprinciper eller från de scheman som föreskrivs i nämnda förordningar kommenteras detta i not. Några förändringar av redovisningsprinciper i statens konsoliderade redovisning jämfört med föregående räkenskapsår har gjorts. Statens åtagande vad gäller tjänstepensioner redovisas i den konsoliderade balansräkningen. redovisar utestående skadefordringar liksom risker för slutliga förluster i garantiverksamheten. skuldför Sida och inte bidrag i samband med att rekvisitioner eller dylikt erhålls utan redovisar dessa först vid utbetalningstillfället. Värderingsprinciper Myndigheter följer normalt generella värderingsprinciper för statlig redovisning. Det finns dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Väsentliga avvikelser kommenteras i not till aktuell post. Omsättningstillgångar Omsättningstillgångar skall värderas enligt lägsta värdets princip. Det innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar skall redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. Anläggningstillgångar Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningarna skall anpassas till respektive anläggningstillgångs ekonomiska livslängd. Om tillgångens värde har minskat mer än vad som motsvarar gjorda avskrivningar, och nedgången bedöms som varaktig, skall tillgångens värde skrivas ned. Anläggningstillgångar som har ett värde som väsentligt överstiger det belopp som redovisats föregående år får tas upp till högst detta värde. Aktier och andelar Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av bolagens justerade egna kapital och ackumulerade vinster, reducerat med utbetalda utdelningar, har tagits upp i myndigheternas redovisning. Kapitalandelsmetoden har använts för både intresse- och dotterföretag eftersom myndigheterna inte upprättar någon koncernredovisning. ingår dock med aktiernas anskaffningsvärde. I bilaga 1.5 redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för aktierna i denna bilaga. Övrigt Periodavgränsningsposter är upp- delade på förutbetalda/upplupna kostnader, upplupna/oförbrukade bidrag och övriga upp- lupna/förutbetalda intäkter i not, dock inte i balansräkningen. Konsolideringsprinciper Med konsolidering avses åtgärderna att efter eliminering av interna transaktioner summera och redovisa samtliga myndigheter som om de vore en enhet. Konsolidering av staten sker genom sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultaträkningar ur myn- digheternas inrapportering till riksredovisningen efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kostnader respektive fordringar eller skulder för staten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal. Dessa redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos . Omklassificeringar av poster Vissa typer av transaktioner omklassificeras i statens konsoliderade redovisning i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner som redovisas som personalkostnad i statens konsoliderade redovisning men som transferering i myndighetens årsredovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som föreskrivs i förordningen. Detta medför att resultat- och/eller balansräkningen måste omklassificeras innan konsolidering görs. 2 Noter Noter till resultaträkning (1-11) Not 1 Skatter m.m. Miljoner kronor 1998 1997 Skatter m.m. fysiska personer 126 946 111 414 Skatter juridiska personer 87 737 74 588 Ofördelbara skatter m.m. 8 002 4 389 Betalningsdifferenser skattekonto 15 091 Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt 235 575 220 348 Mervärdesskatt 153 251 147 719 Övriga skatter på varor & tjänster och tullavgifter 74 126 71 755 Utjämningsavg. kommuner och landsting 21 265 23 862 Inlevererat överskott 9 300 8 100 Fordonsskatt 6 339 6 417 Övrigt 6 231 7 648 Summa 743 863 676 240 Totalt ökade skatteintäkter m.m. med 1998 jämfört med . Ökningen av fysiska personers skatter var och förklaras till cirka hälften av en ökad lönesumma i landet kombinerat med en höjning av den allmänna pensionsavgiften med en procentenhet. av ökningen är hänförlig till skatt på kapital och är en effekt av en förskjutning av sparandet till aktiefonder och andra värdepapper. Juridiska personers skatter ökade med ca . I huvudsak förklaras ökningen av en allmän resultatförbättring hos företagen. Till en del har även en sänkning av avsättningsmöjligheten till pensionsfond från bidragit. Detta har dock endast marginellt bidragit till den ökning med i inbetalda avgifter som skett . I huvudsak är ökningen, liksom vad gäller fysiska personers skatter, att hänföra till en större total lönesumma. togs det nya skattekontot i bruk. En konsekvens av skattekontosystemet är att inbetalda belopp, liksom uppkomna saldon på kontona, inte hänförs till något specifikt skatteslag. Uppkomna saldon avräknas successivt när skattedebiteringar sker eller vid återbetalning av t.ex. överskjutande mervärdesskatt. Vid utgången av 1998 var summan av alla saldon på skattekontona positivt och uppgick till . Detta belopp var inte avräknat mot enskilda skatteslag eller återbetalt och redovisas därför i statens resultaträkning som en ospecificerad skatteinkomst. Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Miljoner kronor 1998 1997 Kredit- och garantiavgifter 3 872 3 360 Finansieringsavgifter från arbetslöshetskasorna 2 557 1 993 Registerhållnings- förarprovs- körkorts- samt vägavgifter, försäljningsskatt på motorfordon m.m. 2 023 1 719 Aktieutdelning 1 266 1 032 Varav Nordbanken 813 1032 Europeiska investeringsbanken 302 Fastighetsbildning m.m. samt försäljning av landskaps- och fastighetsinformation 938 921 Avgifter från kärnkraftsindustrin 873 804 Avgifter vid kronofogdemyndigheterna 786 797 Vårdavgifter 779 736 Administrationsersättning från AP-fonden 610 622 Avgifter för registrering av bolag och patent m.m. 521 477 El-, tele- och övriga banhållningstjänster m.m. 446 827 Utförsäljning av beredskapslager m.m. 395 677 Försäljning av avvecklade anläggnings- och försvarstillgångar m.m. 370 45 Erhållen ersättning vid försäljning av aktier 216 9 153 Varav Nordbanken 26 6290 SBL Vaccin 14 95 Avgår bokfört värde -5 121 Avgifter för radio-, tele- och postverksamhet m.m. samt telekommunikation 215 146 198 179 Passavgifter 181 134 Återbetalda underhållsbidrag 1 584 Återbetalning Nordiska Investeringsbanken 11 330 11 315 2 874 3 696 2 131 2 677 1 189 1 113 Övrigt 9 301 6 648 Summa 43 071 50 780 Jämfört med föregående år minskade posten intäkterna av avgifter och andra ersättningar med nästan . Den främsta förklaringen är försäljningen av bland annat och av aktier i som skedde föregående år och inbringade . Ersättning för försäljning av aktier uppgick till endast netto. Övriga avgiftsintäkter uppvisar såväl mindre ökningar som minskningar men har totalt sett förhållit sig ganska . EU-bidragen är omklassificerade och återfinns under noten intäkter av bidrag. Även återbetalda underhållsbidrag som redovisas av och avser återbetalning av förskotterade underhållsbidrag är omklassificerade och redovisas som uppbörd under noten skatter m.m. Kredit- och garantiavgifter avser årliga avgifter från banker, institut och värdepappersbolag till med , intäkter från kredit- och garantiverksamhet med , med och med . Finansieringsavgifter m.m. till AMS från arbetslöshetskassorna är avsedda för finansiering av utbetalda arbetslöshetsersättningar och för finansiering av ett för kassorna gemensamt utjämningsbidrag. Registerhållnings- förarprovs- samt körkortsavgifter, försäljningsskatt på motorfordon m.m. redovisas av . Aktieutdelning från bolag där staten har en ägarandel som är redovisas av . Intäkter från fastighetsbildning m.m. samt försäljning av landskaps- och fastighetsinformation redovisas av . Avgifter från kärnkraftsindustrin är de avgifter som betalas till kärnavfallsfondens styrelse av reaktorinnehavarna i förhållande till levererad energi. Avgifterna betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall och finns insatta på konto hos . Avgifter vid Kronofogdemyndigheterna är utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. och redovisas av . Vårdavgifterna redovisas av och avser främst intäkter från kommuner till missbrukar- och ungdomsvård m.m. Administrationsersättning från AP-fonden redovisas av med och av med . Avgifter för registrering av bolag och patent m.m. redovisas av . redovisar intäkter för El-, tele- och övriga banhållningstjänster m.m. redovisar försäljning av avvecklade anläggnings- och försvarstillgångar m.m. Enligt årsredovisning skall jämförelsesiffran vara . Försäljning av beredskapslager avser försäljning från beredskapslager m.m. med samt försäljning av beredskapslager av olja, anläggningar och materiel med . Myndigheten har inordnats i geologiska undersökning. Intäkterna från utförsäljning av beredskapslager m.m. har minskat kraftigt p.g.a. att priserna på oljeprodukter sjunkit avsevärt vilket även påverkat försäljningen av beredskapslagrade produkter. Erhållen ersättning vid försäljningar av aktier redovisas av . Intäkterna redovisas kursivt brutto för varje bolag och det bokförda värde som avgår är en summering av vad de sålda bolagen varit värderade till. Nettointäkten från försäljningarna uppgår endast till . Venantius post avser försäljning av . Avgifter för radio-, tele- och postverksamhet m.m. samt telekommunikation redovisas av . redovisar intäkter av avgifter för . Dessa intäkter redovisades föregående år felaktigt under försäljning av beredskapslager. Resterande avgiftsintäkter fördelar sig på ett stort antal myndigheter. Statens järnvägars intäkter avser trafikintäkter från persontrafik, godstransporter, färjetrafik m.m. intäkter avser trafikintäkter bestående främst av landnings- och passageraravgifter m.m. Övriga rörelseintäkter tillkommer med bland annat bilparkeringsavgifter, hyror och arrenden. Svenska Kraftnäts intäkter består i huvudsak av nät- och systemintäkter där nätintäkterna indelas i effektavgifter och energiberoende avgifter. intäkter avser främst farledsavgiften, som består av en tvådelad avgift som ersätter tidigare fyr- och farledsvaruavgifter samt lotsintäkter som uppbärs av . Not 3 Intäkter av bidrag Miljoner kronor 1998 1997 AP-fondmedel 32 603 33 820 EU-bidrag 9 320 8 104 Bidrag till universitet och högskolor 3 675 3 059 Assistansersättning från kommuner 1 308 Bidrag till övriga myndigheter 1 358 868 Summa 48 264 45 851 Ökningen på från föregående år kan bland annat hänföras till att EU-bidraget ökat med . EU-bidraget utgörs av arealersättning, exportbidrag, djurbidrag och struktur- och regionalstöd som betalas till (7 042), bidrag från socialfond till AMS (1 671) och från regional strukturfond till (451). (77) och (15) har fått bidrag till transeuropeiska nätverk. Övriga bidrag från EU har betalats till ytterligare några myndigheter med mindre belopp. EU-bidragen har omklassificerats i resultat- räkningen. De redovisades föregående år som in- täkter av avgifter och andra ersättningar. En annan förklaring till ökningen av bidragen är att omklassificerat assistansersättningen från kommuner till bidrag. redovisades även denna under intäkter av avgifter och andra ersättningar. Bidrag till universitet och högskolor har ökat med från föregående år, däremot har bidrag från AP- fondmedel minskat med . Allmän tilläggspension, ATP, finansieras i första hand med influtna ATP-avgifter. Räcker inte ATP-avgifterna till för utbetalning av allmän tilläggspension täcks underskottet med medel från AP-fondens avkastning. blev detta underskott knappt 33 (34) miljarder kronor, jämför bilaga 1.4, not till tabell 1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder. Not 4 Transfereringar och bidrag Miljoner kronor 1998 1997 Social försäkring: Ersättning vid ålderdom Pensioner 164 858 162 618 Ersättning vid sjukdom och handikapp förtidspension, vårdbidrag 84 346 80 769 Stöd till barnfamiljer 43 993 41 062 293 197 284 449 Arbetsmarknad: Arbetslöshetsersättning inklusive kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) 34 138 38 303 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 29 384 28 739 Bidrag till 4 456 4 424 Lönegarantier m.m. 2 136 4 410 70 114 75 876 Bistånd och invandring: Bidrag via SIDA m.fl. 7 739 8 084 Internationella organisationer 3 719 4 195 Invandringsbidrag till kommuner 1 812 2 129 Bidrag via 903 14 173 14 408 Övrigt: Generella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting 96 171 86 683 Varav utjämningsbidrag 21 265 23 862 avgift till EU 21 210 21 057 varav till Europeiska Investeringsbanken 876 Studiestöd, avskrivningar lånefordringar 18 283 13 338 Avsättning premiereserven 11 366 Räntebidrag m.m. 10 814 20 804 Stöd till jordbruket m.m. varav EU- finansierat 8 558 8 164 Bidrag inom skolväsendet 4 029 3 114 Bidrag till folkbildningen 2 418 2 357 Bidrag till näringslivet m.m. via 1 873 1 530 Bidrag till investeringar i infrastruktur 1 480 1 819 Övrigt 18 874 16 465 195 076 175 331 Total summa 572 560 550 064 Med socialförsäkringssektorn avses definition av densamma varför stöd till barnfamiljer och folkpensionssystemet ingår. Transfereringarna ökade med . Av ökningen förklaras av att avsättningen till premiereserven redovisas i resultaträkningen . Inom socialförsäkringssystemet ökade transfereringarna netto med nästan . Ersättningen vid sjukdom ökade med främst p.g.a. att ersatta sjukpenningdagar har stigit kraftigt bl.a. som följd av att långtidssjukskrivningarna ökat. Stöd till barnfamiljer ökade med nästan främst p.g.a. höjda barnbidrag. Utbetalda pensionerna ökade med p.g.a. att antalet ATP-pensionärer blir fler och att den genomsnittliga ATP-pensionen blir allt högre. Arbetsmarknadsstödet minskade med nästan vilket förklaras av att arbetslösheten sjunkit och att utbetalade lönegarantier minskat. Transfereringarna under rubriken övrigt ökade med ca . Som nämnts ovan förklaras av ökningen av att avsättningen till premiereserven redovisas i resultaträkningen . Avsättningen till premiereserven 1997 var . Bidrag till kommuner och landsting ökade med , varav nästan avser de extra medel som anvisats för att värna om kvaliteten i skola, vård och omsorg och för att minska behovet av att höja kommunalskatten. Räntebidragen minskade dock med beroende på lägre räntenivåer och neddragning av bidragen. Studiestöd och nedskrivning av studielånefordringar ökade med nästan . Posten övrigt som uppgår till nästan är summan av ett stort antal övriga bidrag som utbetalas av Länsstyrelserna, , , , med flera.