prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Kravet på institutet avseende en omstyrning av inriktning mot en ökad andel forsknings- och utvecklingsinsatser inom områdena arbetsorganisation, arbetsmarknad och arbetsrätt har fått genomslag i verksamheten. Omfattande organisatoriska förändringar är genomförda i syfte att stärka mångvetenskaplighet och inriktning mot relevanta forskningsområden. Institutet har därmed ökat fokuseringen på de frågor som rör relationer och strukturer på arbetsmarknaden och samspelet mellan arbetsorganisatoriska och arbetshälsorelaterade frågor. Förskjutningen illustreras av nedanstående tabell: Tabell 5.5 - Forskningsområdenas kostnadsfördelning Tusental kronor Arbetsmarknad Arbetsorga- nisation Arbetsmiljö 1996 22 100 56 776 188 158 1997 34 699 91 901 174 700 har bedrivit ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor i och utomlands. En viktig del av kunskapsspridningen har skett genom institutets utbildningsverksamhet. En betydande del av utbildningsverksamheten riktar sig mot företagshälsovårdens experter men bedrivs också i samarbete med externa kursarrangörer och vänder sig mot nyckelpersoner i arbetslivet. pågår en satsning på forskarutbildning. Kunskaps- och erfarenhetsspridning sker också inom ramen för forsknings- och utvecklingsarbetet. Efterfrågan på kopior och lån från institutets bibliotek har ökat med . Arbetslivsbiblioteket har satsat ytterligare på internet som ett sätt att främja användningen av den samlade dokumentationen inom arbetslivsområdet. har bedrivit en omfattande forskning om besvär och sjukdomar som är relaterade till fysisk och psykisk belastning. Forsknings- och utvecklingsarbetet inom detta område har gett kunskaper om hur arbetsplatser tekniskt och organisatoriskt kan utformas för att förbättra anställdas förhållanden och minska risken för ohälsa och olycksfall. Ett forskningscentrum i är under uppbyggnad, där kompetens kring belastningsskador kommer att samlas. Vid bedrivs forskning om kvinnors villkor och hälsa i arbetslivet. har institutet och SCB gemensamt publicerat två böcker: Kvinnor och män på arbetsmarknaden och Kvinnors och mäns löner. Resultaten i dessa publikationer visar bl.a. att kvinnors yrken har ett löneläge som ligger lägre än männens. Arbetet med att kartlägga löneskillnader fortsätter . Arbetet inriktas mot att i samarbete med SCB vidareutveckla det lönestatistiska grundmaterialet så att det kan användas som grund för fördjupade analyser. Institutet bedriver också en omfattande forskning om skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetssituation ur ett hälsoperspektiv. Institutet redovisar i sin årsredovisning målsättning och planer för ett enhetsövergripande program om kvinnors arbetsmarknad, arbetsvillkor och hälsa. Programmet kommer att drivas tvärvetenskapligt och relatera till verksamhetsområdets samtliga delområden. Ett enhetsövergripande program är också under uppbyggnad inom skolområdet. har regeringens uppdrag att genomföra en förstudie över forskningen i EU:s medlemsländer om kvinnors och mäns villkor i arbetslivet. Som ett första led i detta uppdrag har institutet till regeringen inlämnat forskningsöversikten State of the art review on women and labour market. Institutet skall med utgångspunkt från bl.a. denna översikt skapa en arena för kunskapsuppdatering och bidra till ett utvecklande samtal mellan intresserade parter. Detta skall ske genom öppna seminarier som tar sin början . har regeringens uppdrag att påbörja forskning med målsättning att klargöra de mekanismer som återskapar könssegregeringen på arbetsmarknaden. I och med att en plan för dessa forskningsinsatser har inlämnats har uppdraget slutredovisats. Av den redovisade planen framgår att forskning med denna inriktning kommer att bedrivas inom ramen för institutets övriga satsningar inom jämställdhetsområdet. har till redovisat ett regeringsuppdrag avseende en inventering av de forsknings- och utbildningsinsatser som behövs för att belysa vilken påverkan åtgärder för att främja utvecklingen mot en förbättrad yttre miljö kan ha för arbetsmiljön inom olika branscher och yrkesgrupper. Slutsatser Den nuvarande fördelningen av kostnader mellan två anslag innebär att kostnader för forskning återfinns under båda anslagen. Det är regeringens bedömning att en tydligare fördelning mellan institutets förvaltningskostnader och forsknings-, utveckling och utbildningskostnader skulle underlätta uppföljningen av de utgifter staten har för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. En sådan förändring bör också leda till en ökad flexibilitet och därigenom ge bättre förutsättningar för anpassning av verksamheten till förändrade behov inom området. Regeringen föreslår därför att anslaget B 2 fortsättningsvis skall avse institutets förvaltningskostnader såsom administration, vissa gemensamma kostnader såsom lokaler och kapitalkostnader samt forsknings- ,utvecklings- och utbildningsstödjande verksamhet (häri ingår informations- och biblioteksverksamheten). Under anslaget B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. kvarstår institutets kostnader för uppdrag och bidrag samt förs samtliga kostnader som rör forskning, utveckling och utbildning. Den uppbyggnad och vidareutveckling av verksamheten vid institutet som pågår innebär långsiktiga åtaganden och bör därför så långt det är möjligt föregås av ett gediget analys- och planeringsarbete. Det är regeringens bedömning att insatser för att förstärka institutets förmåga till analys och planering samt utvärdering av verksamheten bör göras. Det är vidare regeringens bedömning att forskningen inom jämställdhetsområdet bör vidareutvecklas och ha fortsatt hög prioritet. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Beräkning av anslaget (tkr) Anslag 1998 208 361 Pris- och löneomräkning 5 646 Omfördelning av medel till B3 - 63 952 Förslag 1999 145 733 1 1 Anslaget är minskat med genom omprioriteringar mellan anslag inom utgiftsområdet. B3 Forskning, utveckling och ut bildning m.m. Tabell 5.6 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 295 780 2000 Beräknat 331 045 2001 Beräknat 337 203 Anslaget avser medel för bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet. Anslaget disponeras av . Myndighetens verksamhet och mål beskrivs under anslaget B 2 . Den ackumulerade anslagsbehållningen förklaras av att endast är inne på sitt tredje verksamhetsår. Forskningsverksamhet är till sin karaktär långsiktig och institutet är i ett uppbyggnadsskede varför det kommer att ta att förbruka anslagssparandet. En stor del av anslagssparandet för är intecknat men ej utbetalt inom budgetåret. Enligt utgiftsprognosen kommer en stor del av anslagssparandet att förbrukas under . Regeringens överväganden Resultatinformation Den större delen av anslaget har använts till samverkan med arbetsmarknadens parter och stöd till den omfattande utbildnings- och informationsverksamheten som bedrivs av till exempel fackliga funktionärer. Genom detta uppnås och bibehålls en betydande kompetensnivå vad gäller arbetsmiljö och arbetslivets frågeställningar på landets arbetsplatser. har initierat en rad samarbetsaktiviteter med arbetsmarknadens parter vilket gett utrymme för en minskning av de direkta bidragen till parterna. Erfarenheterna från detta talar för att fortsatta initiativ bör tas för att utveckla samarbetet med parterna i nya former där verksamhetens form och innehåll gemensamt kan diskuteras, utvecklas och utvärderas. Ett antal regionala och lokala samarbetsavtal om forsknings- och utvecklingsverksamhet har initieras och upprättats . Avsikten är att koncentrera insatserna till ett urval av regioner och att bedriva verksamheten i samverkan med berörda högskolor, forskningsprogram samt statliga och kommunala organisationer. Samarbetet avser att leda till uppbyggandet av regionala forskningsorganisationer som skall medverka till att förstärka forsknings- och utvecklingsinsatserna för arbetslivet i dessa regioner. Samarbetsavtalen bedöms också bidra till bättre förutsättningar för mångvetenskaplighet och för förmågan att fånga in och bedöma vilka som är de relevanta framtidsfrågorna. Samarbetsavtal har tecknats med regionala och lokala aktörer i , , och samt . Dessutom har regionala nätverksarbeten initierats för arbetsskapande åtgärder och regional utveckling i Bergslagen, och . Verksamheten har till syfte att utveckla en modell för att bredda basen för ekonomiska initiativ och utveckla näringslivet och sysselsättningen i regionen. 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 99 673 148 748 180 000 250 000 250 000 Nya förpliktelser 88 516 96 080 160 000 160 000 160 000 Infriade förpliktelser* -39 405 -64 828 -90 000 -160 000 -160 000 Utestående förpliktelser 148 748 180 000 250 000 250 000 250 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 150 000 180 000 250 000 250 000 250 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. har forskningsverksamhet, finansierad av avseende utveckling av kemiska analysmetoder av ohälsosamma kemiska föreningar i arbetsmiljö, placerats vid . Denna satsning görs av i samarbete med för att långsiktigt bredda och förstärka forskningen kring kemiska hälsorisker i arbetsmiljön i nära anslutning till den redan pågående forskningen inom området vid . En överenskommelse har träffats mellan och och förs över från anslaget B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. till . har ett bemyndigande att besluta om medel för bidrag och uppdrag som medför utgifter för budgetåren 1999-2002 inom en ram som tillsammans med tidigare fattade beslut får uppgå till högst . Ramen för bemyndigandet har dock visat sig vara alltför snäv för den typ av verksamhet som finansieras via anslaget. Det handlar ofta om långsiktiga samarbetsprojekt. Regeringen föreslår därför att 2000-2003 bemyndigas att besluta om medel för bidrag och uppdrag inom en total om högst . Slutsatser Arbetsmarknadens och arbetslivets utveckling blir alltmer sammansatt och komplex. Arbetsmiljöarbetet har fått en allt vidare innebörd. Detta ställer ökade krav på helhetssyn och därmed på ett ökat samarbete mellan olika forskningsdiscipliner och verksamhetsfält inom arbetslivsforskningen. Det är därför regeringens bedömning att den förskjutning av inriktning och angreppssätt som får genomslag inom den arbetslivsinriktade forskningen bör fortsätta. Erfarenhetsutbyte mellan arbetslivets aktörer samt kunskapsspridning mellan forskning och arbetsliv, och då särskilt på lokal och regional nivå, är av väsentlig betydelse för både arbetslivets utveckling och för att säkerställa relevansen i den forskning som utförs. Regeringen bedömer det därför som viktigt att insatser inom detta område ges en fortsatt hög uppmärksamhet och att de regionala forskningssamarbeten som initierats bör fortsätta att utvecklas. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . Beräkning av anslaget (tkr) Anslag 1998 261 485 Pris- och löneomräkning 5 541 Omfördelning av medel frånl B2 63 931 Omprioriteringar inom statsbudgeten m.m. 1 Förslag 1999 295 780 1 Sänkningen innebär att anslaget B3 minskas med på grund av omprioriteringar mellan anslagen inom utgiftområdet. anslaget med på grund av omprioriteringar inom statsbudgeten. har förts över till anslaget B 8 : forskning och forskarutbildning under utgiftsområde 16. B4 Tabell 5.7 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 26 463 2000 Beräknat 26 944 2001 Beräknat 27 348 Anslaget avser myndighetens förvaltningskostnader. Kostnaderna för forskning och utveckling behandlas under anslaget B 5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. har till uppgift att bevilja medel till sådan forskning och utveckling som är av betydelse på arbetslivsområdet. Den forskning och utveckling som beviljas stöd skall ha en hög grad av samhällsrelevans. Rådet har också till uppgift att bidra till att kunskaperna från den av rådet finansierade verksamheten förmedlas till olika nyttjare. Rådet skall främja internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte. Det övergripande målet för myndighetens verksamhet är att initiera och finansiera forskning och utveckling samt anslutande kunskapsförmedling och därigenom bidra till utvecklingen av en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknad tillgänglig för alla. Rådet har byggt upp sin interna organisation kring tre olika program; arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. Inom varje område bedrivs forskning, utveckling och kunskapsspridning. Programstrukturen innebär dock inte någon definitiv gränsdragning mellan områdena, utan problem kan och bör kunna hanteras inom flera programområden. Inom samtliga program initierar och finansierar rådet FoU med jämställdhetsperspektiv. Regeringens överväganden Resultatbedömning har lagt ned avsevärda resurser för att utveckla och förbättra myndighetens förmåga att hantera information om de projekt som beviljas stöd. För att göra en tidsseriebaserad redovisning av rådets FoU-finansiering möjlig förbereder rådet en årlig insamling av data från pågående projekt. Rådet kommer också att börja använda sig av ett nytt datoriserat projekthanteringssystem. Dessa åtgärder skall göra det möjligt för myndigheten att fortsättningsvis redovisa verksamheten , och därigenom i kommande årsredovisningar ge ett förbättrat underlag för regeringens bedömning av verksamhetens utveckling. En viktig förutsättning för att myndigheten skall bidra till uppfyllandet av det övergripande målet om en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknad tillgänglig för alla är att den forskning som beviljas stöd är relevant utifrån målet samt att resultaten kommer till praktisk nytta. I detta syfte har nya rutiner för ansökningsförfarande och tydligare instruktioner till forskarna avseende krav på relevans och kunskapsspridning införts. De programråd som infördes innebär att verksamhetens intressenter ges möjlighet att påverka FoU-verksamhetens inriktning. har också partsrepresentanter inbjudits att ingå som adjungerade deltagare i tre prioriteringskommittéer. Prioriteringskommittéerna, som är sammansatta av forskare inom olika sakområden, svarar framförallt för granskningen av den vetenskapliga kvaliteten i forskningsansökningarna. Uppdraget till rådet att följa upp och sammanställa resultat från genomförd forskning inom området elöverkänslighet fortskrider. Regeringen har förlängt uppdraget till . En delrapport har lämnats och ytterligare delrapporter skall publiceras och . Slutredovisning skall ske . En konsensuskonferens planeras äga rum runt milleniumskiftet. Rådet har under innevarande budgetår etablerat en centrumbildning för tjänsteforskning i TjänsteForum. Den forskningsstrategiska inriktningen skall vara tjänster och kunskap i ett regionalt utvecklings- och företagarperspektiv. Slutsatser Den ökade satsning på forsknings- och utvecklingsverksamhet som påbörjats inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad skall genomföras i enlighet med myndighetens plan. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Beräkning av anslaget (tkr) Anslag 1998 24 752 Pris- och löneomräkning 1 586 Förslag 1999 26 463 B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivs- området Tabell 5.8 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 216 831 2000 Beräknat 220 579 2001 Beräknat 224 793 Anslaget avser medel för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Anslaget disponeras av den medelsbeviljande myndigheten . Myndighetens verksamhet och mål beskrivs under anslaget B 4 . Regeringens överväganden Resultatinformation har bidrag beviljats till 454 FoU- projekt inom områdena arbetsmiljö, arbetsorganisation, arbetsmarknad och programövergripande projekt. Vid verksamhetsårets slut pågick 881 FoU-projekt med stöd av rådet. I allt större utsträckning beviljas medel till områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad. Största antalet beviljade projekt finns nu inom området arbetsorganisation. Bidragens fördelning mellan respektive områden framgår av nedanstående tabell. Fördelningen gäller beslut fattade men utbetalningarna kan dock avse . Tabell 5.9 - Fördelning av bidrag på områden Tusental kronor Arbetsmiljö Arbetsorgani- sation Arbetsmarknad Övrigt 86 233 106 319 44 724 5 023 och högskolor är största mottagare av bidrag från rådet. Rådet samarbetar aktivt med övriga forskningsfinansiärer. Vidare lägger rådet en ökad vikt vid internationaliseringen av FoU- arbetet. Internationell bevakning sker också på uppdrag av rådet genom (). För att främja en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom arbetslivsområdet stöder rådet fyra större s.k. centrumbildningar. Tre av dessa centrumbildningar bedriver tvärvetenskaplig forsknings- och utvecklingsverksamhet inom områdena arbetsorganisation och förändringsarbete. Dessutom stöder rådet verksamheten vid in Leadership vid i , som har sin tyngdpunkt i arbetsorganisationsfrågor. Ett allt komplexare arbetsliv ställer ökade krav på att de forskningsinsatser som sker inom området bedrivs i projekt där fler än ett ämne eller en forskningsdisciplin är företrädda. Rådet redovisar att cirka 1/3 av de beviljade projekten bedrivs utifrån ett sådant mångvetenskapligt perspektiv. Utöver dessa projekt tillkommer de centrumbildningar och forskningsinstitut som rådet stödjer och som till sin natur är mångvetenskapliga. Tabell 5.10 - Beslutsbemyndigande Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 429 000 365 000 400 000 420 000 420 000 Nya förpliktelser 187 000 298 000 215 000 195 000 195 000 Infriade förpliktelser -251 000 -263 000 -195 000 -195 000 -195 000 Utestående förpliktelser 365 000 400 000 420 000 420 000 420 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 160 000 400 000 420 000 420 000 420 000 har på regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU 27, rskr. 1997/98:317) beslutat om ett utökat beställningsbemyndigande för anslaget som innebär att regeringen får fatta beslut inom en högsta ram om och som medför utgifter . Skälet till den utökade bemyndiganderamen var att det tidigare bemyndigandet, om totalt för en fyraårsperiod, visade sig innebära en alltför kraftig begränsning av rådets möjligheter att utnyttja anslagsnivån och att fatta långsiktiga beslut. Rådet belastades också av de åtaganden som gjorts av den tidigare Arbetsmiljöfonden. Slutsatser Regeringen stöder rådets pågående omprioriteringar av FoU-medel, där en ökad andel av medlen skall avse FoU inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . B6 Bidrag till Tabell 5.11 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 4 456 419 1999 Förslag 4 262 419 2000 Beräknat 4 262 419 2001 Beräknat 4 262 419 1 Varav 100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Aktiebolags uppgift är att anordna, leda och samordna verksamhet som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns (prop. 1991/92:91, bet. 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249). De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för anordnande och drift av verksamheten med att ge arbete åt arbetshandikappade, som anvisats arbete hos och hos andra huvudmän som anordnar arbete åt arbetshandikappade med bidrag från . Utgifterna på anslaget styrs av politiska beslut om statens bidrag till verksamheten. Besluten är grundade på vissa krav som statsmakterna ställer på verksamheten. Företagsgruppens inkomster och utgifter utöver vad som kan relateras till ifrågavarande anslag styrs av konjunkturella och marknadsmässiga förhållanden, som påverkar efterfrågan på de varor och tjänster som produceras inom företagsgruppen. Regeringens överväganden Resultatbedömning Statens merkostnadsersättning till för uppgick till . Koncernens övriga rörelseintäkter 1997 var . Lönekostnaden för de arbetshandikappade anställda var och övriga rörelsekostnader , inklusive avskrivningar. Revisionsberättelsen till bolagsstämman 1998 innehåller inga anmärkningar. De krav som statsmakterna ställt på att gälla för är följande: - skall erbjuda en minsta sysselsättningsvolym för arbetshandikappade anställda om minst . - Rekryteringen skall till ske från de s.k. prioriterade grupperna dvs. utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och flerhandikappade, enligt de definitioner som AMS och har enats om. - Andelen övergångar för arbetshandikappade anställda från företagsgruppen till arbete på den reguljära arbetsmarknaden skall uppgå till (brutto) på årsbasis av det totala antalet arbetshandikappade anställda. - Verksamheten skall bedrivas med ökad effektivitet och ett bättre resursutnyttjande inom koncernen och med inriktning på att en successiv nedtrappning av statens ersättning kan ske. Kravet på en minsta sysselsättningsvolym för arbetshandikappade anställda på minst uppfylldes och volymen uppgick till . Antalet anställda med arbetshandikapp var 26 447 vid utgången av budgetåret. Andelen kvinnor var . 1 050 personer lämnade för arbete hos andra arbetsgivare. Det motsvarar av de anställda och innebär en större andel än det uppställda kravet på övergångar till annat arbete. av övergångarna skedde med hjälp av lönebidrag. Kvinnorna var underrepresenterade av övergångarna. Av totalt 776 övergångar har återgått till . En enkätundersökning som genomfört av 1996 och återgångar visade att berodde på arbetsbrist hos arbetsgivaren, inklusive konkurser, och på att en tidsbegränsad anställning hade upphört. Andra skäl var "höga arbetskrav" () och "trivdes inte" (). Kravet på viss minsta andel rekryterade från de prioriterade grupperna utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och personer med mer än ett handikapp uppfylldes. Andelen nyrekryterade från dessa grupper uppgick till . Den statliga merkostnadsersättningen som andel av lönekostnaden för de arbetshandikappade anställda har minskat under en följd av år. Det är helt i linje med de krav som staten ställde inför bolagiseringen . Effektivitetsförbättringar skulle möjliggöra en successiv nedtrappning av statens ersättning så att den motsvarade högst lönekostnaden för de arbetshandikappade arbetstagarna (prop. 1991/92:91, s. 29). blev då statens merkostnadsersättning var lägre än både lönekostnaderna för de arbetshandikappade anställda och koncernens samlade fakturering. Som redovisats ekonomiska vårproposition blev resultat , på koncernnivå, en förlust på efter finansnetto och skatt. hade ett negativt resultat på . Även för beräknades ett underskott, som bedömdes uppgå till ca . har beslutat (prop. 1997/98:150, yttr. 1997/98:AU9y, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317)) att på tilläggsbudget för anvisa ett medelstillskott på i syfte att förhindra en minskad sysselsättningsvolym för arbetshandikappade inom koncernen. kan därmed antas ge ett nollresultat. halvårsredovisning visar ett positivt resultat på för , efter finansiella poster. Antalet anställda sjunker inte längre. Statens krav på rekrytering av prioriterade grupper och övergångar till den reguljära arbetsmarknaden uppfylls mer än väl.