prop · GM03105 · 1999-01-01 00:00:00 — Gymnasieutbildning för elever med grav språkstörning Vissa elever med grav språkstörning får sin utbildning på grundskolenivå vid . Av 9 kap. 1 § andra stycket gymnasieförordningen (1992:394) framgår att ungdomar som på grund av språkstörning behöver insatser av samma slag som döva elever skall tas emot vid den riksrekry- terande gymnasieutbildningen i på samma premisser som döva elever. Principen om att utbildning i första hand skall ges så nära hemorten som möjligt gäller som tidigare nämnts också denna elevgrupp. Rege- ringen föreslår i avsnitt 6.3.2 en förändrad verksamhet för . Förslaget innebär att elever med grav språkstörning kommer att i huvudsak få sin utbildning i den egna kommunen eller i regionala lös- ningar. Detta bör få konsekvenser även för behovet av riksrekryterande gymnasieutbildning för elever med grav språkstörning. Regeringen är dock inte beredd att nu göra någon förändring vad gäller möjligheterna för elever med grav språkstörning att få sin gymnasieutbildning vid RGD/RGH. Det finns skäl att först följa utvecklingen med anledning av de förändringar som föreslås för . bör ges i uppdrag att följa denna utveckling och mot den bakgrunden särskilt pröva frågan om hur gymnasieutbildningen för elever med grav språkstörning bör lösas . Tills vidare bör således personkretsen för RGD/RGH i 9 kap. 1 § gym- nasieförordningen även omfatta elever med grav språkstörning. Emeller- tid bör kopplingen till enbart de dövas utbildning tas bort eftersom denna inte överensstämmer med rådande förhållanden. kan det där- emot finnas skäl att ta emot just det mycket begränsade antal elever med grav språkstörning som kommunicerar helt på teckenspråk. Detta får uppföljning av verksamheten utvisa. 7.1.2 Intagning Regeringens bedömning: Styrelsen för utbildningen i kom- mun bör även fortsatt ansvara för intagningen till den riksrekryterande gymnasieutbildningen för döva och hörselskadade. Gymnasieförord- ningens bestämmelser om urvalet till utbildningen bör dock förtydli- gas. Kommitténs förslag: ombildas och ges i uppgift att svara för intagningen av elever till specialskolorna, riksgymnasierna i för döva och hörselskadade samt till Rh-anpas- sad gymnasieutbildning. Remissinstanserna: Det övervägande antalet remissinstanser som ytt- rat sig, bl.a. Birgittaskolan, Åsbackaskolan, , , kommun, och Unga hör- selskadade, är negativa till förslaget om gemensam intagningsnämnd. De anför bl.a. att den innebär en undervärdering av kommunens och föräld- rars kompetens och bedömning samt går stick i stäv mot idén om en de- centralisering. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen finner, i likhet med flera remissinstanser, att det inte finns tillräckliga skäl att i grunden ändra det system som tillämpas för intagning till RGD och RGH. Av 5 kap. 15 § skollagen (1985:1100) följer att frågor om intagning avgörs av styrelsen för utbildningen. Eftersom RGD och RGH är integrerade i Öre- bro kommuns gymnasieskola ansvarar styrelsen för utbildningen i enligt 9 kap. 10 § gymnasieförordningen även för intagningen till dessa utbildningar. Enligt 5 kap. 5 § skollagen skall antalet platser på de olika programmen och deras grenar anpassas med hänsyn till elevernas önskemål. Enligt 9 kap. 9 § gymnasieförordningen (1992:394) skall vid urvalet om antalet platser inte räcker till för alla sökande hänsyn tas till behovet av denna speciella utbildning. Vid bedömningen av om eleven tillhör personkretsen förutsätts att kontakt tas med, förutom eleven och elevens vårdnadshavare, även elevens hemkommun. Regeringen delar kommitténs uppfattning att verksamheten vid RGH skall förbehållas rätt målgrupp och avser därför att se över bestämmel- serna i gymnasieförordningen så att det klart framgår att behovet av denna speciella utbildning skall vara avgörande. Att följa utvecklingen av elevgruppen vid RGD/RGH bör ingå i det uppdrag generellt skall ges att följa upp avtalet mellan staten och kommun. 7.1.3 Finansiering Regeringens bedömning: Nuvarande principer för finansiering av ut- bildning, boende och elevresor vid den riksrekryterande gymnasieutbild- ningen för döva och hörselskadade i bör inte ändras. Kommitténs förslag: Stämmer överens med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna var i huvudsak positiva till förslaget att se över förordningen (SKOLFS 1992:44) om extra ersättning för vissa handikappade elever vid studier i gymnasieskola. Ett par re- missinstanser pekade dock på risker med en ökad ersättningsnivå. Skälen för regeringens bedömning: Kostnaderna för utbildning vid RGD/RGH är högre än för vanlig gymnasieutbildning bl.a. eftersom un- dervisningen bedrivs i mindre klasser. Enligt avtalet mellan staten och kommun får kommunen dessutom ersättning för kostnader för fyra hörseltekniker och för fortbildning av lärare och annan personal inom utbildning som är särskilt inriktad på verksamhet för hörselhandi- kappade. Enligt 9 kap. 11 § gymnasieförordningen (1992:394) har Öre- bro kommun rätt till gängse interkommunal ersättning från elevernas hemkommuner. Regeringen, får enligt 5 kap. 25 § skollagen, föreskriva att en extra ersättning skall lämnas för elever vid RGD/RGH utöver så- dan interkommunal ersättning. Regeringen har i förordningen om extra ersättning för vissa handikappade elever vid studier i gymnasieskola (SKOLFS 1992:44) föreskrivit att denna extra ersättning skall utgöra per elev och termin. Detta belopp har gällt . gällande avtal som reglerar förhållandet mellan staten och kommun tillkom 1995. Det kan finnas skäl att se över detta avtal bl.a. mot bakgrund av de förändringar som skett i utbildningsstruktur och som även blir en följd av fattade beslut med anledning av propositionen om Gymnasieskolans utveckling (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160). I samband därmed bör också ovan nämnda förordning om extra ersättning ses över. bör vidare få i uppdrag att utveckla instrument för att följa upp och utvärdera avtalet. Resor och boende för elever hemmahörande i annan kommun än Öre- bro finansieras dels genom bidrag till inackordering från elevens hem- kommun enligt bestämmelserna i 5 kap. 33 § skollagen, dels enligt för- ordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan, det s.k. Rg-bidraget. Det utgår dock endast för den del av kostnaderna som överstiger den ersättning som eleven får i form av dels sjukbidrag eller förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dels pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstill- skott. För finansieringen av boende och elevresor föreslås inga andra för- ändringar än att det bör övervägas om bestämmelserna i förordningen om Rg-bidraget bör ändras så att hänsyn tas även till att bidrag till inackorde- ring utgår från hemkommunen. 7.2 Riksrekryterande gymnasieutbildning för svårt rörel- sehindrade ungdomar Riksrekryterande gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar finns i fyra kommuner, , , och . Verksamheten bedrivs med stöd av 5 kap. 7 § skollagen (1985:1100) vari framgår att för svårt rörelsehindrade ungdomar får de kommuner som regeringen bestämmer anordna speciellt anpassad utbild- ning i sin gymnasieskola, s.k. Rh-anpassad utbildning. Rh-eleverna följer utbildningen i respektive kommuns gymnasieskola. Ansvaret för elev- hemsboende och omvårdnad i boende samt habilitering regleras genom avtal mellan staten och respektive huvudman, kommun, landsting eller stiftelse. Intagningen till den Rh-anpassade gymnasieutbildningen sköts genom , , som utses av i skolan (). Utbildningen finansi- eras genom interkommunal ersättning och statligt verksamhetsstöd. Rätt till Rh-anpassad utbildning Verksamheten vid den Rh-anpassade utbildningen riktar sig, enligt 5 kap. 27 § skollagen (1985:1100) till ungdomar som på grund av rörelsehinder, eller om även annat funktionshinder föreligger, sitt samlade handikapp inte kan följa reguljär studiegång i gymnasieskolan och som för att kunna genomföra gymnasiala studier behöver tillgång till gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och habilitering samt för vissa elever även bo- ende i elevhem och omvårdnad i boendet. Enligt 28 § samma kapitel har ungdomar som avses i 27 § efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande, rätt till gymnasieutbildning på nationella program. Utbild- ningen skall påbörjas senast det kalenderhalvår då eleven fyller . Reglerna om rätt till Rh-anpassad utbildning infördes i skollagen 1991 (prop. 1989/90:92, bet. 1989/90:UbU20, rskr. 1989/90:271). Av lagens förarbeten framgår att utbildningen skall rikta sig till elever med kompli- cerade rörelsehinder för vilka det vardagliga livet och olika former av behandling och habilitering tar mycket tid och kraft i anspråk. Verksamheten dimensionerades för cirka 100 elever och startade i Gö- teborg, och som förklarade sig villiga att anordna sådan utbildning. Från och med /94 startades verksamhet med samma förutsättningar också i . Avsikten var att varje skola inte borde ta emot alltför många elever med svåra rörelsehinder för att inte denna grupp skall bli ett alltför dominerande inslag i skolan. I ut- gångspunkterna för planeringen av de Rh-anpassade utbildningarna in- gick också att eleverna skulle så långt möjligt integreras i gymnasiesko- lans klasser. Sedan den riksrekryterande gymnasieutbildningen för rörelsehindrade etablerades har såväl handikappreformen som gymnasiereformen genom- förts. Kommunerna har numera en skyldighet att erbjuda alla sina ung- domar gymnasieutbildning efter avslutad grundskoleutbildning eller mot- svarande fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . Utbildningsutbud, behörighet, elevantal Som tidigare redovisats omfattar den Rh-anpassade gymnasieutbild- ningen endast nationella program. De bestämmelser som gäller för gym- nasieskolan i övrigt skall i huvudsak tillämpas i fråga om den Rh-anpas- sade utbildningen. Vissa undantag finns emellertid. För den Rh-anpas- sade gymnasieutbildningen gäller exempelvis inte de behörighetsregler om godkända betyg i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik som krävs för att kunna söka till ett nationellt program i öv- riga gymnasieskolan. Rektor för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen kan också på begäran befria en elev från delar av utbildningen i en kurs enligt den reguljära kursplanen utan att antalet gymnasiepoäng minskas (specialinriktad kursplan). Elevernas förutsättningar att helt följa undervisningen vid de nationella programmen varierar stort. Omkring hälften av eleverna går i vanliga klasser. Övriga får sin undervisning i mindre grupper. Även enskild un- dervisning förekommer. Undervisningen vid den Rh-anpassade gymna- sieutbildningen varierar från undervisning på en nivå motsvarande i till gymnasienivå, i något enstaka fall och ämne t.o.m. till universitetsnivå. Kommande läsår förväntas, enligt uppgift från skilt utbildningsstöd (SISUS), 177 elever, varav 120 med behov av elev- hemsboende, att följa Rh-anpassad utbildning fördelade med 48 elever i , 48 elever i , 55 elever i och 26 elever i . Detta innebär en ökning om sex elever i förhållande till inneva- rande läsår. Av ansökningarna inför /2000 framgår, enligt uppgift från , att närmare hälften av eleverna saknar godkända betyg i ett eller flera av de behörighetsgivande ämnena svenska, svenska som and- raspråk, engelska och matematik när betyg sattes efter . Behov av riksrekryterande gymnasieutbildning för ungdomar med rörelse- hinder Andelen elever med rörelsehinder som går vidare till gymnasieutbildning är lägre än för gymnasieelever i allmänhet. Av totalt cirka 750 gymnasie- ungdomar med rörelsehinder går i kommunala gymnasieskolor. Kommunernas beredskap att ta emot elever med ett svårt funktionshin- der varierar. Den långsiktiga ambitionen måste, enligt regeringens me- ning, vara att alla ungdomar, även de med komplexa och svåra funktions- hinder, i så hög utsträckning som möjligt kan delta i utbildning i hem- kommunens gymnasieskola eller i någon av samverkansområdets gymna- sieskolor. Huvudregeln bör vara att nödvändiga anpassningar av elevens undervisningssituation görs lokalt. Regeringen anser i likhet med kom- mittén att den Rh-anpassade utbildningen alltjämt behövs men att det är viktigt att utbildningen förbehålls det mycket begränsade antal svårt rö- relsehindrade elever med behov av så stora och sammansatta insatser att det inte utan stora svårigheter kan lösas i hemkommunen eller inom dess samverkansområde. Regeringen bedömer att verksamhetens omfattning nu har stabiliserats. 7.2.1 Elever förslag: Bestämmelsen i 5 kap. 27 § skollagen förtydli- gas med innebörd att verksamheten vid den Rh-anpassade utbild- ningen riktar sig till elever som har ett svårt rörelsehinder, som ensamt eller i kombination med annat funktionshinder, medför behov av Rh-anpassad gymnasieutbildning. Kommitténs förslag: Bestämmelserna i 5 kap. 27 § skollagen förtyd- ligas till att avse från hela landet härrörande ungdomar som utöver svårt rörelsehinder har behov av så omfattande habiliteringsinsatser under skoltid att de inte kan genomföra studierna i gymnasieskola i hemkom- munen eller inom dess samverkansområde. Remissinstanserna: Flera instanser är positiva till en tydligare av- gränsning av personkretsen. Hälften av de som yttrat sig, däribland Soci- alstyrelsen och och Ungdomar (RBU), menar emellertid att en bedömning av personkretsen måste utgå från elevens sammansatta behov och inte på grundval av habiliteringsbe- hovet. i menar att sociala skäl bör tas med i bedömningen. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att den Rh-anpassade utbildningen förbehålls svårt rörelsehindrade elever som har mycket stora behov av anpassningar och habilitering i anslutning till utbildningen och som kan tillgodogöra sig utbildning på nationellt och specialutformat program. För dessa elever där det saknas praktisk möjlighet att finna en fungerande lösning i hemkommunen eller i samverkansområdet är det viktigt att den samlade resurs som den Rh-anpassade gymnasieutbild- ningen utgör finns kvar. Utbildningen bör emellertid förbehållas samma lilla grupp som med hjälp av dessa speciella anordningar skulle kunna tillgodogöra sig utbildningen på dåvarande linjer i gymnasieskolan, dvs. dagens nationella eller specialutformade program. Det fanns då och kommer troligen alltid att finnas ungdomar med svåra rörelsehinder som inte har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen på ett nationellt eller specialutformat program. I dessa fall är det hemkommunernas fulla ansvar att överväga vilken utbildningsform som ger bästa förutsättningar för den unge som förberedelse för sitt vuxenliv. Som tidigare nämnts måste målet vara att alla ungdomar även de med komplexa och svåra funktionshinder skall ges möjlighet att delta i utbild- ning i hemkommunens eller samverkansområdets gymnasieskola. Det individuella programmet ger hemkommunen goda möjligheter att ut- forma en studiegång som är anpassad efter elevens förutsättningar. Flera remissinstanser delar kommitténs bedömning att dagens person- krets är otydlig, något som enligt regeringens uppfattning är olyckligt genom att det kan leda till att intagningen avviker från de ursprungliga intentionerna. Regeringen föreslår att bestämmelsen i skollagen förtydli- gas så att verksamheten förbehålls elever som har ett svårt rörelsehinder, som ensamt eller i kombination med annat funktionshinder medför behov av Rh-anpassad gymnasieutbildning. 7.2.2 Utbildningsutbud, behörighet och intagning Regeringens förslag: Specialutformade program skall få anordnas vid Rh-anpassad gymnasieutbildning. De behörighetsvillkor som gäller för intagning i gymnasieskolan skall i princip gälla även för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Regeringen skall dock få meddela föreskrifter om avvikelser från dessa behörighetsvillkor. Bestämmelserna i 5 kap. 30 § skollagen om antal ledamöter och vem som utser dem skall flyttas till förordningen med instruktion för . Kommitténs förslag: Kommittén föreslår att Rh-anpassad utbildning anordnas på nationella, specialutformade och individuella program. Be- stämmelserna i 5 kap. 5 § skollagen om behörighet till nationellt program skall gälla även vid Rh-anpassad utbildning och bestämmelserna i 5 kap. 13 § skollagen (1985:1100) med avseende på elever från särskola, för- tydligas att inte gälla för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Ansökningsförfarandet till Rh-anpassad utbildning bör, enligt kom- mitténs uppfattning, ske , året innan studierna skall inledas, i stället för nuvarande . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget att erbjuda samtliga former av program i gymnasieskolan, liksom att be- hörighetsreglerna skall gälla för de nationella respektive specialutfor- made programmen. Unga rörelsehindrade betonar dock att det inte får bli en dominans av individuella program på Rh-gymnasierna. Furuboda folkhögskola menar att utbildning vid folkhögskolan borde ses som ett alternativ till Rh-anpassad utbildning. Stiftelsen fö- reslår att en Rh-anpassad gymnasieskola skall kunna fungera som ett re- surscentrum dit elever kan komma för ett preparandår för att sedan börja i den vanliga gymnasieskolan. , ungdomar och vuxna (FUB) menar att införandet av individuella program vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen skulle kunna öka valmöjligheterna även för elever med rörelsehinder från särskolan. Flera instanser, däribland , anser att elever som är utvecklingsstörda tillhör personkretsen för Rh-anpassad gymnasieutbild- ning och som inte har behov av gymnasiesärskolans resurser skall ha rätt att få sin utbildning vid en Rh-anpassad gymnasieskola. Flertalet remissinstanser är positiva till tidigarelagt ansökningsförfa- rande. Några, t.ex. , utbild- ningsstöd (Sisus) och , avvisar dock förslaget bl.a. då funktionshindrade ungdomar har samma behov av betänketid som andra ungdomar. framhåller att frågan om vilka utbildningar som hemkommunen erbjuder ofta inte är klart förrän i början av det år då utbildningar kommer att starta. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser det viktigt att funk- tionshindrade elever får en gymnasieutbildning av hög kvalitet med lik- värdiga förutsättningar som andra elever. Elever med svåra rörelsehinder skall vara förvissade om att den Rh-anpassade gymnasieutbildningen har samma värde som den ordinarie gymnasieutbildningen. Därför skall styr- dokumenten för gymnasieskolan, dvs. läroplan, programmål, kursplaner och betygssystemet, tillämpas vid den Rh-anpassade gymnasieutbild- ningen liksom vid annan gymnasieutbildning. Rätten till Rh-anpassad utbildning Mot bakgrund av att kommunerna numera är skyldiga att erbjuda alla ungdomar en gymnasieutbildning föreslog kommittén att rättigheten en- ligt 5 kap. 28 § skollagen (1985:1100) till den Rh-anpassade gymnasieut- bildningen tas bort. Flertalet remissinstanser, däribland Förbundet rörelsehindrade har inte något att invända mot förslaget. Flera av de som kommenterat detta förslag, däribland Kammarrätten i , Social- styrelsen och och Ungdomar (RBU), anser dock att det är för tidigt att ta bort rätten till Rh-anpassad utbildning. Enligt regeringens bedömning saknar den ifrågavarande rättighetslag- stiftningen rent principiellt aktualitet. Kommunerna har numera en tydlig skyldighet att erbjuda alla ungdomar utbildning på nationellt program, specialutformat eller individuellt program efter slutförd grundskoleut- bildning. Detta var inte förhållandet vid tillkomsten av den s.k. rättig- hetslagstiftningen. Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting. Skyldigheten gäller under vissa förutsättningar t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då eleven fyller . För att elever med funktionshinder skall kunna delta i utbild- ningen krävs ofta individuellt anpassade lösningar för eleven. Den rätt som 5 kap. 28 § skollagen ger vissa elever med funktionshinder gäller endast utbildning på nationellt program. Sådan utbildning skall påbörjas senast det kalenderår eleven fyller . Regeringen delar i princip kommitténs bedömning att det s.k. rättig- hetsinslaget bör tas bort. finns skäl som talar för att behålla rättigheten ytterligare . Det viktigaste skälet, som också framhölls av kommittén, är att det fortfarande i hög grad saknas den specialpedago- giska kompetens som krävs för att ta emot alla ungdomar i gymnasie- skolan. Ett annat skäl är att habiliteringen för ungdomar är ojämnt ut- byggd över landet. Det finns dessutom en elevgrupp vid den Rh-anpas- sade utbildningen som inte alls eller i mycket liten utsträckning följer kurser på gymnasienivå. Framöver behöver en översyn göras om hur denna elevgrupps behov av utbildning bäst kan tillgodoses. Utöver vad regeringen föreslår nedan om behörighetsvillkor föreslås inte någon för- ändring när det gäller rätt till Rh-anpassad utbildning. Kvalitet, likvärdighet och flexibilitet Syftet med inrättandet av den Rh-anpassade utbildningen var att ge vissa svårt rörelsehindrade elever möjlighet till studier på nationella program. Den Rh-anpassade utbildningen är på så sätt en extra resurs till kommu- nens åtagande att erbjuda alla ungdomar en gymnasieutbildning. Speci- alutformade program är likvärdiga nationella program men skall fylla speciella utbildningsbehov och följa samma regler som nationella pro- gram. Det är mot denna bakgrund rimligt att också specialutformade pro- gram får anordnas vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen och, lik- som utbildning på nationella program, kan fördelas på fler än . Detta kräver en ändring av bestämmelserna i 5 kap. 28 och 32 §§ skollagen (1985:1100). Bestämmelserna föreslås införas fr.o.m. intagningen till /02. De behörighetsvillkor, som gäller för gymnasieskolan fr.o.m. intag- ningen till /99, innebär att eleverna vid inträdet i gymnasie- skolan skall ha de kunskaper som är nödvändiga för att följa undervis- ningen på ett nationellt eller specialutformat program. Dessa behörighetsvillkor har, i avvaktan på resultatet av kommitténs arbete, inte införts för den Rh-anpassade utbildningen. Kommittén före- slog dels att behörighetskraven skall gälla för den Rh-anpassade gymna- sieutbildningen, dels att det skall bli möjligt att anordna individuella pro- gram vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Ett skäl för detta var att öka skolornas formella möjligheter att anpassa utbildningen efter ele- vernas behov. Enligt kommitténs uppfattning fick detta dock inte inne- bära att målgruppen för utbildningen också skulle komma att omfatta elever från särskolan, bl.a. därför att särskolan jämfört med gymnasie- skolan erbjuder möjligheter till anpassningar även för elever med svåra rörelsehinder. Regeringen anser, i likhet med kommittén och flertalet remissinstanser, att behörighetsreglerna bör införas även för Rh-anpassad utbildning på nationella och specialutformade program. Detta bl.a. för att tydliggöra att den Rh-anpassade gymnasieutbildningen är likvärdig med övrig gymna- sieutbildning på nationella och specialutformade program. Regeringen är däremot inte beredd att nu öppna en möjlighet för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen att ta emot elever på ett individuellt program. Huvudregeln är att nödvändiga anpassningar av elevens undervisnings- situation skall ske lokalt. Här ger det individuella programmet kommu- nerna ett viktigt redskap för att uppfylla kravet på att erbjuda ungdomar utanför de nationella programmen en gymnasieutbildning. Ett syfte med det individuella programmet är enligt 5 kap. 4 b § skollagen att möta spe- ciella behov hos eleven. Utbildningen på ett individuellt program skall följa en plan, som skall fastställas av styrelsen för utbildningen. En sådan plan kan innehålla kurser i ämnen enligt läroplan, lokalt fastställda kurser och praktik men även nationellt fastställda kurser inom nationella program. Programmet ger således elevernas hemkommuner stora möjligheter att anpassa utbildningen efter elevernas förutsättningar och behov.