prop · GM03121 · 1999-01-01 00:00:00 — Den specialpedagogiska kompetens och de arbetsformer som utvecklats i särskolan kan berika övriga skolformer och särskolans peronal kan öka sin kompetens genom utbyte på motsvarande sätt. Sam- verkan mellan gymnasiesärskolan och det individuella programmet kan utvecklas ytterligare, t.ex. när det gäller erfarenheter av APU och praktikplatser. En ökad samverkan mellan skolformerna bidrar sannolikt till ökad förståelse och utbyte även mellan eleverna i de olika skolformerna. 5 Särskilda utvecklingsområden Regeringens bedömning: Det lokala arbetet med läroplanens värde- grund kommer att stödjas och stimuleras. Utvecklingen av kompetens, arbetsformer och metoder bör prioriteras inom områdena språkutveckling och matematik samt naturvetenskap, teknik och miljö. 5.1 Värdegrundsarbete för kvalitet Vårt samhälle bygger på demokratiska värden som respekt, alla män- niskors lika värde, jämställdhet, solidaritet och rättvisa. Delaktighet och ansvar bygger på respekt för den enskildes integritet och är grundstenar i en demokrati. Skolans uppdrag att förmedla och förankra samhällets grundläggande värderingar går hand i hand med uppgiften att främja lärande. Det är också ett ansvar för skolan att tillförsäkra barnet dess rättigheter enligt . Barnets rätt till inflytande och delaktighet framhålls särskilt i konventionen. Rektor har ett särskilt ansvar för att skolpersonalen har kännedom om de internationella överenskommelser som har förbundit sig att beakta i utbild- ningen. Kvaliteten i förskola, skola och vuxenutbildning är beroende av hur värdegrunden tillämpas i praktiken. Värdegrunden är på så sätt en peda- gogisk fråga som rör verksamheten i sin helhet. Bemötande och av- ståndstagande mot alla former av kränkande behandling, diskriminering, mobbning och rasistiska beteenden har avgörande betydelse för elevernas skolgång. Det finns skäl att med stort allvar uppmärksamma att mobbning och annan kränkande behandling uppges vara den främsta orsaken till att barn och ungdomar inte mår bra i skolan. Antalet elever som utsätts tycks vara relativt , men det finns anledning att befara att mobb- ningen blivit grövre , även om skillnaden är stor mellan skolor. Förutom de rent personliga tragedier som mobbning orsakar bidrar också alla sådana former av kränkning till ett dåligt klimat för lärande. Elever som inte känner trygghet och integritet kan inte heller tillgodogöra sig undervisning fullt ut. Ett medvetet arbete med värde- grundsfrågor och dess betydelse för inlärning och trygghet måste enligt regeringen grundläggas i utbildningen för lärare. Undersökningar visar att många ungdomar upplever att de har små möjligheter att påverka vardagen i skolan och att de med stigande ålder anser sig få mindre att säga till om. Det finns dock tendenser till för- bättringar. Trots detta tycks vara relativt vanligt att elevernas inflytande över undervisningen inte kopplas ihop med skolans övergripande upp- drag om demokrati och delaktighet. Utvärderingar av de övergripande målens genomslag i skolarbetet visar att skolornas arbete med dessa frågor skiljer sig mycket åt. Det finns därför anledning att betona betydelsen av att på ett aktivt och medvetet sätt arbeta med värdefrågor i skolornas vardagsarbete för att dessa skall få bättre genomslag. Detta innebär att läroplanens kunskapsmål och grundläggande värderingar skall integreras. Det handlar inte om att for- mulera nya mål, utan att med kraft stödja, stimulera och sprida det arbete som pågår på många förskolor och skolor runt om i landet. Samverkan och tid för samtal Föräldrarna har ansvaret för sina barns fostran och skolan skall komplet- tera denna roll. Dialogen mellan föräldrarna och personalen är avgörande för att hem och skola skall kunna samarbeta för elevens bästa. Det finns ofta anledning att diskutera värdegrundsfrågor i samarbete med föräldrar t.ex. relationer mellan barnen eller mellan barn och vuxna. Samtalet mellan elever och mellan elever och vuxna är ett av de vikti- gaste redskapen för att förverkliga värdegrunden. Frågor som rör integri- tet, solidaritet, jämställdhet och tolerans berör varje individs utveckling. Barn och unga funderar mycket över existentiella frågor, om den egna identiteten och relationer till andra. Vissa har mycket svåra upplevelser bakom sig. Några har erfarenheter från krig och flykt från sitt hemland. Det är i samtalet som barn och unga blir sedda och bekräftade av vuxna. I förskola och skola ges tillfällen att bryta åsikter och erfarenheter mot varandra. Olika kulturer och synsätt kan mötas, vilket ofta är fruktbart men också ställer krav på ett stort engagemang och tålamod. Organisa- tion och arbetssätt skall skapa utrymme för diskussioner och stimulera till att utbyta tankar och idéer. I många skolor har ett mentorssystem för eleverna visat sig vara en god väg till att få tid för att möta eleven och följa elevens personliga utveckling. Regeringen ser det som angeläget att tid för dagliga samtal ges utrymme i planeringen av skolornas arbete. Lärarna måste också få utrymme för gemensam reflektion kring kom- plexa värdegrundsfrågor. Barn i förskolan och i de tidiga skolåren tillägnar sig etiska värden och normer främst genom konkreta upplevelser. Empati och omsorg om andra utvecklas genom att barnen får delta i demokratiska arbetsformer och lära sig visa hänsyn och respekt för varandra. De vuxnas förhåll- ningssätt påverkar barnens förståelse och respekt för rättigheter och skyldigheter. finns många naturliga tillfällen att integrera diskussioner om värderingar och attityder i skolarbetet. Under- sökningar visar emellertid att organisationen ofta lägger hinder i vägen för en kontinuerlig och fördjupad dialog mellan elever och vuxna i och i gymnasieskolan. En fallstudie , och värdegrunden, bekräftar att det är lättare att arbeta med värdegrundsfrågorna i de lägre åldrarna, bl.a. genom att lärare och elever möts och på så sätt kan upprätta personliga relationer samt relatera diskussionen till konkreta händelser i skolan och omvärl- den. Lärarens kännedom om elevernas sociala situation är större och kontakten med föräldrarna tätare. Det är därför angeläget att finna former där organisation och arbetssätt kan ge utrymme för möten och diskus- sioner om värderingar och existentiella frågor under de senare skolåren. En tydlig och lyhörd skolledning spelar en avgörande roll för skol- utveckling och för att åstadkomma ett gemensamt förhållningssätt i värdegrundsfrågor. nationella kvalitetsgranskning av rektors- funktionen 1998 visar att de skolor, där rektorn fått i gång en diskussion i personalgruppen om skolans ambitioner och mål, har en hög grad av delaktighet och engagemang både bland elever och personal. En debatt inom arbetslaget i förskolan eller skolan om t.ex. delegering av ansvar och demokratisering av verksamheten har stor betydelse för att eleverna skall få ett större inflytande och också tillfälle att ta ansvar. Skolans personal behöver samverka i dessa frågor och utveckla ett gemensamt synsätt. Möjligheter för t.ex. politiska ungdomsförbund och andra orga- nisationer att medverka i skolans debatt om samhällsfrågor kan också bidra till medvetenhet om demokrati och inflytande. Propositionen På ungdomars villkor ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115) tar sin utgångspunkt i förslag om en ny nationell ungdomspolitik . Tre över- gripande mål skall ersätta tidigare riktlinjer. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv samt verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas tillvara som en resurs. Alltfler skolor utformar handlingsprogram mot kränkande behandling. Exempel från kommuner och skolor som genom olika insatser lyckas förhindra mobbning behöver spridas. Det finns exempel på skolor där ansvarsgrupper bildats bland eleverna, vilket kan öka känslan av trygg- het, samhörighet och solidaritet och på så sätt bidra till ett positivt klimat. Ett internationellt perspektiv, t.ex. kontakter med barn och ungdomar i andra länder har också visat sig fruktbart som en ingång till arbetet med värdegrunden. Det ger möjligheter att arbeta med mänskliga rättigheter och demokrati på ett sätt som djupt berör de unga och skapar ett person- ligt engagemang. Det kan finnas fördelar med att arbeta med värdegrundsfrågor i sam- verkan mellan förskolan och . Detta kan även gälla mellan och gymnasieskolan samt även mellan dessa skolformer och särskolan. I vuxenutbildningen bör det betonas att värdegrundsarbetet är en del av det livslånga lärandet. Detta skall synas i det dagliga arbetet genom vuxenanpassade arbetsformer men även genom att utrymme ges för diskussioner kring aktuella frågor. Förskola, skola och vuxenutbildning kan inte ensamma säkra och över- föra de demokratiska värden som samhället bygger på. Barns och ung- domars identitet och värderingar utvecklas till stor del i hemmiljön och genom aktiviteter som äger rum . Därför behövs också en bred lokal samverkan som, förutom ett nära samarbete med föräldrar, även innefattar föreningar, organisationer och myndigheter. Initiativ i syfte att stödja och stimulera utvecklingen För att värdegrunden, som den uttrycks i skollag och läroplaner, skall uppmärksammas och för att arbetet med att omsätta läroplanernas över- gripande mål skall intensifieras har utsetts till ett värdegrundsår för skola och förskola. Fokuseringen på värdegrunden fortsätter för att sammanfalla med år för fred och mänskliga rättigheter. Ett särskilt projekt, som riktar sig främst till elever, lärare, skolledare, föräldrar och kommunpolitiker, har tillsatts inom Utbild- ningsdepartementet för att stödja och stimulera det lokala arbetet, öka medvetenheten om dessa frågor samt väcka debatt. Projektet kommer att sprida kunskaper och erfarenheter om det värdegrundsarbete som pågår runt om i landet. Barns och studerandes betydelse för arbetet med värde- grunden i skolan skall särskilt lyftas fram. Till projektet har ett ungdoms- råd knutits vilket skall fungera som analysgrupp och bidra med ett elevperspektiv. Projektgruppen skall presentera sina slutsatser och för- slag . Regeringen har också tagit initiativ till att stödja och stimulera under- visningen i nutidshistoria. I samband med det skall en kartläggning göras av hur kampen för demokrati och mänskliga rättigheter samt hur brott mot dessa rättigheter behandlas i undervisningen, särskilt inom ämnet historia. Kunskaperna om hur läroplanens övergripande mål, inklusive värde- grunden, omsätts i praktisk handling måste öka. kommer att redovisa en fördjupad studie avseende värde- grunden. Även en granskning av hur skolornas handlingsplaner mot mobbning används kommer att genomföras, liksom en kvalitetsgransk- ning av hur sex- och samlevnadsundervisningen bedrivs. Utvärdering på lokal nivå i form av dokumenterade och systematiska studier av måluppfyllelse vad gäller värderingar är relativt begränsad, vilket delvis kan förklaras av att området är komplicerat att utvärdera. Regeringen utgår emellertid från att utvärdering av arbetet med värde- grundsfrågor i skolorna kommer att ingå som en naturlig del i de årliga kvalitetsredovisningarna. Mål som gäller elevinflytande i undervisningen förekommer i stor utsträckning i kommunernas skolplaner och bör därför systematiskt utvärderas för att brister i elevinflytandet skall kunna åtgärdas. Förutom en spridning av lärande exempel på aktivt värde- grundsarbete behövs en utveckling av metoder för utvärdering. har påbörjat insatser för att stödja kommuners och skolors utvärdering och kvalitetssäkring i form av bl.a. Allmänna råd (1999:1) och Verktyg för utvärdering (1999). 5.2 Språkutveckling nyckeln till identitet och kunskap Språkutveckling, kunskapsutveckling och identitetsutveckling är paral- lella processer som inte kan särskiljas. Grunderna läggs tidigt och löper vidare genom livet. Förmågan att göra sig förstådd och förstå är en viktig del av personligheten. Det är främst genom språket vi kan uttrycka vår personlighet och få intryck som utvecklar oss som individer. Det är därför viktigt att få tillgång till ett rikt och fungerande språk för att kunna förmedla och ta del av åsikter och tankar. Många barn med utländsk bakgrund lever i miljöer där få människor har svenska som modersmål. För dem har förskoletiden och skolgången en speciell betydelse. Barns språkutveckling kommer att prioriteras av regeringen genom att resurser avsätts till avgiftsfri allmän förskola för barn i storstädernas utsatta bostadsområden, vilket beskrivs ytterligare i kapitel 2. Det är också i förskolan och i skolan som dessa barns möjligheter att lära sig god svenska måste tillvaratas. Inom ramen för den s.k. stor- stadssatsningen har regeringen avsatt för särskilda insatser för språkutveckling i de utsatta storstadsområden som omfattas av lokala utvecklingsavtal med staten. Stimulansbidraget skall användas för att hitta nya vägar för att bidra till språkutveckling i svenska hos elever med annat modersmål. Den pedagogiska språkmiljön Det skrivna ordets betydelse är stor och samhället ställer höga krav på förmågan att hantera, tillgodogöra sig och värdera texter. I de flesta arbeten ingår dessutom moment av att själv kunna producera texter. När kraven på läs- och skrivförmåga ökar blir skolans roll allt viktigare. Läs- och skrivförmåga är inte något som man tillägnar sig och sedan bibehåller oförändrad genom livet. Den språk- liga och intellektuella utvecklingen börjar när barnet föds och hålls vid liv i en dialog med de närmaste. För att vidmakthålla och vidareutveckla språkutvecklingen krävs därefter kontinuerlig, riklig och meningsfull språkanvändning i förskolan och genom skolåren vidare ut i samhälls- och arbetslivet. Detta konstaterade skrivkommittén i sitt slutbetänkande (Att lämna skolan med rak rygg, SOU 1997:108) som behandlade rätten till skriftspråket och skolans möjligheter att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter. Regeringen instämmer i denna bedömning och har i propositionen Läroplan för det obligatoriska skol- väsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (prop. 1997/98:94) tydlig- gjort skolans uppdrag i detta avseende. Den pedagogiska miljön från förskolan och framåt har avgörande betydelse för elevernas läs- och skrivutveckling. Pedagogerna har därmed ett stort ansvar för att alla barn och ungdomar får möjlighet att använda och utveckla sin språkliga förmåga. En positiv inställning till läsning från föräldrarnas sida spelar en mycket stor roll liksom stöd i lästräningen, särskilt för elever som får svårigheter i läs- och skriv- inlärningen. Förskolan skall lägga stor vikt vid att stimulera barns språkutveckling samt uppmuntra och ta tillvara barnets nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen. Ett av de områden där inspektörerna genomfört kvalitetsgranskningar , var läs- och skrivprocessen som ett led i undervisningen. Av rapporten framgår att miljöerna för läs- och skrivprocessen varierar i skolorna. Vissa av de skolor som granskades visade sig ha en god läs- och skrivmiljö för eleverna. Där finns rik tillgång till olika typer av texter. Eleverna producerar också egna texter för att utveckla sina kunskaper. Språket fungerar som ett medel för att lära, förstå och förmedla ett innehåll. Formella kunskaper, t.ex. i grammatik, utvecklas i ett samman- hang. Alla lärare tar ansvar för språkutvecklingen i alla ämnen och det förekommer få inslag av isolerad färdighetsträning. Alla skolor erbjuder emellertid inte en sådan positiv språkmiljö. Inspektörerna har i sin rapport anvisat en rad åtgärder, som kan förbättra situationen. Bl.a. föreslår de en översyn av kursplanerna, förändringar i lärarutbildningen, en satsning på biblioteksresurser och kompetens- utveckling för lärare. Regeringen anser att elevernas språkutveckling är ett av skolans absolut viktigaste uppdrag. Elever som får svårigheter i läs- och skriv- processen måste få speciell uppmärksamhet och en individuell studie- planering. Kommunernas ansvar för skolans resultat innebär bl.a. att elevernas språkutveckling noga måste följas upp och utvärderas. Utvär- deringen kan t.ex. visa på behov av kompetensutveckling för lärarna. Lärarna kan följa och stödja varje elev i läs- och skrivprocessen. Det är därför oerhört väsentligt att varje lärare känner detta ansvar. Den devis som myntades i lärarfortbildningen att varje lärare är en svensklärare har fortfarande relevans. har bl.a. stött läs- och skrivutveckling inom sitt projekt för utveckling (Att upptäcka språket, 1999). kommer regeringen att prioritera språkutvecklingen och återkommer med förslag till insatser för att stödja kommunerna och lärarna. 5.3 Matematik problemlösning och kreativitet Ett rikt och fungerande språk är avgörande för våra möjligheter att kommunicera. Även matematik kan beskrivas som en form av språk, ett sätt att kommunicera. Matematiken ger bl.a. möjligheter att beskriva och informera om idéer på ett precist och kortfattat sätt. Att kunna förstå, tolka och kritiskt granska olika resonemang och slutsatser kring siffer- material är en viktig förutsättning för olika former av analyser. Som ett exempel kan nämnas att målen i kursplaner både i matema- tik och svenska innebär att eleven skall kunna analysera, uttrycka sig i tal och skrift även med symbolspråk och att dra slutsatser, argumentera och kommunicera med olika uttrycksformer. Ett av de viktigaste syftena med utbildning i matematik är att utveckla problemlösningsförmåga i olika sammanhang. Problem i situationer såväl inom som utanför skolans värld kan behöva lösas genom att de lyfts ur sitt sammanhang och ges en matematisk tolkning. I andra fall är problemen direkt relaterade till matematiska abstraktioner. Matematikinlärning är som mest framgångsrik när man får tillfälle att kommunicera och utöva matematik i meningsfulla och relevanta situatio- ner. Eleverna behöver få möjligheter att söka efter förståelse och lösning- ar på problem. De behöver kunna uppfatta sammanhang och kunna använda matematik i och utanför skolan eller förskolan. Skolan bör också ge varje elev möjlighet att känna den glädje och stimulans som ges av att kunna lösa ett matematiskt problem på gränsen till den egna förmågan. Även små barns nyfikna frågor utgår ofta från frågeställningar som anknyter till ett matematiskt tänkande. I förskolan skall barnen få stöd i att upptäcka och använda matematik i meningsfulla sammanhang och utveckla förståelse för grundläggande matematiska begrepp. Även om många elever är intresserade av matematik finns det alltför många som upplever matematiken som svår, oföränderlig och föga stimulerande. i matematik inom Kungl. menar att det har varit en vanlig föreställning att matematiken är en samling färdiga recept och standardsvar. Matematik är i själva verket ett dynamiskt ämne som utvecklas i allt större fart och visar en hög grad av rörlighet vid forskningsfronten. En större insikt om matematikens kreativa sida borde kunna komma många skolelever till del och göra dem mer intresserade av ämnet. För att utveckla undervisningen i matematik och åstadkomma ett mer kreativt förhållningssätt behöver kompetensen hos lärarna fokuseras. Möjligheterna till ämnesmässig fördjupning och matematikdidaktisk kompetensutveckling behöver förbättras. Bristande förkunskaper i matematik är ett problem inte bara vid övergången från skola till utbildningar inom den tekniskt-naturveten- skapliga sektorn inom högskolan utan också för många studerande inom exempelvis den samhällsvetenskapliga sektorn. Detta framgår av en utredning som överlämnades till regeringen av Högskole- verket och . har larmrapporter kommit om elevernas matematikkunskaper i samband med övergången mellan grundskola och gymnasieskola. Även om resultaten av de nationella proven 9 visade på goda genomsnittsresultat varierar resultaten mellan skolor och kom- muner. Dessutom finns oroväckande brister i problemlösningsförmåga jämfört med mer mekaniska räkneuppgifter. I det fortsatta arbetet att utveckla matematikundervisningen bör enligt regeringens bedömning olika forsknings- och utvecklingsinsatser initieras. Matematikundervisningens organisation och differentiering från förskola till högskola bör bli föremål för en forskningsbaserad utveck- lingsstudie. Det finns även behov av att studera undervisningsmiljöers påverkan på den matematiska begreppsbildningen, t.ex. hos barn som har sämre läs- och skrivförmåga på undervisningsspråket än sina studie- kamrater. På , när kunskap erhållits genom dessa insatser, bör kompetensutvecklingsinsatser genomföras. 5.4 Naturvetenskap, teknik och miljö kunskaper för framtiden Samhället har stort behov av personer med utbildning inom de naturve- tenskapliga och tekniska områdena. Goda kunskaper inom dessa områd- en har avgörande betydelse för en hållbar ekonomisk utveckling och välfärden. ekonomiska vårproposition har regeringen fastlagt principer om att skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Arbetet med att skydda miljön, effektivisera resurs- användningen och främja kretsloppstänkandet skall fortsätta. Åtgärder för ekologisk hållbarhet skall stimulera teknisk utveckling och nyföre- tagande och därmed också stärka ekonomi och sysselsättning. Minst lika viktiga är dessa kunskaper ur ett medborgar- och allmän- bildningsperspektiv. Den tekniska och naturvetenskapliga utvecklingen påverkar i allt högre grad vår tillvaro, såväl privat som i arbetslivet. FN inkluderar fyra dimensioner i hållbar utveckling ekologisk, social, ekonomisk och kulturell hållbarhet. Det innebär en utmaning för skolan att bygga broar mellan naturvetenskap/teknik och humaniora och sam- hällsvetenskap. Förutsättningar för detta måste långsiktigt skapas genom lärarutbildningen men naturligtvis även genom kontinuerlig kompetens- utveckling. har nått relativt goda resultat i de naturvetenskapliga ämnena i senare års TIMSS- och OECD-undersökningar. Bilden är emellertid inte entydig. Resultaten behöver bli bättre. Även om intresset för natur- vetenskap och teknik har ökat är antalet studerande otillräckligt, särskilt det också finns planer på att bygga ut högskoleutbildningen inom natur- vetenskap och teknik. Resultaten av utvärderingar och nationella prov visar att eleverna presterar sämre när det gäller problemlösning, slutsatser och resonemang än när det handlar om rena faktauppgifter. Detta är alarmerande då det tyder på en ovana att arbeta med mer komplicerade uppgifter som kräver förmåga att dra slutsatser och ett kritiskt tänkande. I gymnasieskolan finns uppenbarligen en konflikt mellan ambitionen att skapa och bibe- hålla ett intresse för matematik, naturvetenskap och teknik och hög- skolans förkunskapskrav. Kraven på att hinna med kursen kolliderar med användningen av tidskrävande men intresseväckande arbetssätt som laborationer och egna undersökningar. Detsamma gäller i relationen mellan gymnasieskolan och . Naturvetenskapsprogrammet har under alla år uppfattats som mycket svårt och arbetskrävande och kraven i matematik och de naturveten- skapliga ämnena som mycket höga. Undersökningar som låtit genomföra visar att elever 9 och gymnasieskolans år 3 hade en positiv inställning till naturvetenskap och teknik, men att de uppfattade undervisningen, främst i kemi och fysik, som föråldrad och med svag verklighetsanknytning (NOT nr 9, 1997, Ungdomsbarometern 1994). Eleverna ansåg att NO-undervisningen måste förnyas för att kunna intressera fler ungdomar. är inte det enda landet som har problem när det gäller utbild- ningen inom naturvetenskap och teknik. Det finns oro även i andra länder över att sådan utbildning inte drar till sig tillräckligt många begåvningar. Det grundläggande problemet tycks nästan överallt vara svårigheten att intressera elever för naturvetenskap och teknik i skolan och att locka studenter till motsvarande ämnesområden på högskolorna. Även andelen kvinnliga sökanden behöver öka.