prop · GM0319 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:19 Ändringar i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Regeringen föreslår att en ny straffbestämmelse, penninghäleri, förs in i för att öka möjligheterna att komma till rätta med penningtvätt. Bestämmelsen skall omfatta sådana förfaranden som regleras i 9 kap. 6 § första stycket 3 och 4 . Ansvar skall också stadgas för den som bistår med att dölja att annan har berikat sig genom brottslig gärning på annat sätt än genom förvärv, t.ex. genom vissa former av skatte- och tullbrott. Det föreslås även att tillämpningsområdet för lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt (penningtvättslagen) utvidgas till att avse transaktioner där det bakomliggande brottet till penningtvätt utgörs av skatte- eller tullbrott. Banker, försäkringsbolag och andra institut som omfattas av lagen kommer därvid också att ha skyldighet att granska och lämna uppgifter till , eller den myndighet som regeringen bestämmer, om transaktioner som skäligen kan antas vara ägnade att dölja att någon har berikat sig genom skatte- eller tullbrott. Vidare föreslås en utvidgning av kretsen gransknings- och uppgiftsskyldiga företag i penningtvättslagen till att även omfatta den som bedriver verksamhet enligt lagen om försäkringsmäklare. Företag som är skyldigt att lämna uppgifter om misstänkt penningtvätt till polisen, skall enligt förslaget på begäran av polisen lämna de ytterligare uppgifter som behövs för utredningen. När sådana uppgifter har lämnats, skall även annat uppgiftsskyldigt företag lämna de uppgifter för utredningen om penningtvätt som polisen begär. Några sanktioner för företag som omfattas av uppgiftsskyldigheten och som bryter mot bestämmelserna i lagen föreslås inte . Däremot föreslås att den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätter gransknings- eller uppgiftsskyldigheten eller bryter mot meddelande-förbudet i lagen skall kunna dömas till böter. Den som yrkesmässigt bedriver handel med antikviteter, konst, ädelstenar, metaller, skrot eller transportmedel, förmedling av fastigheter eller bostadsrätter eller också lotteri- och spelverksamhet föreslås bli skyldig att, på begäran av polisen, lämna de uppgifter som myndigheten anser vara av betydelse vid utredning om penningtvätt. En ny lag om penningtvättsregister föreslås. Företag som omfattas av uppgiftsskyldighet skall enligt den föreslagna lagen få rätt att med hjälp av automatisk databehandling föra register över sådana uppgifter som företaget lämnat till polisen med stöd av penningtvättslagen. Det föreslås även att en revisor som i samband med granskning av ett bolag finner att en styrelseledamot eller den verkställande direktören kan misstänkas för penninghäleri, skall göra anmälan därom till åklagare. Syftet med bestämmelsen är att bekämpa sådana brottsliga gärningar som utgör penningtvätt. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt 8 2.3 Förslag till lag om penningtvättsregister 13 2.4 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 15 3 Ärendet och dess beredning 16 4 Nuvarande ordning 18 4.1 Internationella åtaganden 18 4.1.1 Narkotikabrotts- och förverkandekonventionerna 18 4.1.2 Financial Action Task Force on money laundering (FATF) 19 4.1.3 EG-direktivet mot penningtvätt 20 4.1.4 Övrigt arbete på internationell nivå 22 4.2 Penningtvättslagen 22 5 Allmänna utgångspunkter 24 5.1 Överväganden 24 5.2 Den nya tekniska miljön 25 6 Den straffrättsliga regleringen av penningtvätt 26 6.1 Nuvarande reglering 26 6.2 Regeringens överväganden 28 6.2.1 Ett särskilt brott, penninghäleri, införs i 28 6.2.2 brott samt oaktsamt förfarande 33 6.2.3 Försök, förberedelse och stämpling 34 6.2.4 förklaring enligt artikel 6 punkt 4 i förverkandekonventionen 34 7 Definition av penningtvätt 35 7.1 Tull- och skattebrott 35 7.2 Skall det krävas ett konkret brott eller skall det räcka med brottslig verksamhet? 38 8 Företag som skall omfattas av penningtvättslagen 40 8.1 Den internationella utvecklingen 40 8.2 Uppgiftsskyldighet enligt 2 § penningtvättslagen 40 8.3 Skyldighet att svara på frågor 45 8.4 Bör vissa myndigheter omfattas av penningtvättslagen? 47 9 Sekretess och informationsutbyte 49 10 Registerfrågor 53 10.1 Bakgrund 53 10.1.1 Aktuell lagstiftning om registerfrågor 53 10.1.2 förslag 54 10.2 Penningtvättsregister 54 11 Sanktioner mot företagen och där verksamma personer 60 12 Anmälningsplikt för revisorer vid misstanke om brott 65 12.1 Bakgrund 65 12.2 Revisorer i aktiebolag 66 12.3 Revisorer i finansiella bolag 68 13 Övriga frågor 69 13.1 Finns det behov av en ny penningtvättslag? 69 13.2 Ikraftträdande 69 13.3 Ekonomiska effekter 69 14 Författningskommentar 70 14.1 Förslaget till lag om ändring i 70 14.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt 72 14.3 Förslaget till lag om penningtvättsregister 76 14.4 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 79 Bilaga 1 Remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Bekämpande av penningtvätt (SOU 1997:36) 81 Bilaga 2 Remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Aktiebolagets organisation (SOU 1995:44) 82 Bilaga 3 Remissinstanser som har yttrat sig över promemorian Revisorns skyldigheter vid misstanke om brott i bolaget 83 Bilaga 4 Remissinstanser som har yttrat sig över promemorian om anmälningsskyldighet för revisorer vid misstanke om vissa slag av häleri 84 Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag 85 Bilaga 6 Lagrådets yttrande 95 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 98 Rättsdatablad 99 1998/99:19 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, 3. lag om penningtvättsregister, och 4. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). 1998/99:19 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 9 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i skall införas två nya paragrafer, 9 kap. 6 a och 7 a §§. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 6 § Den som 1. på ett sätt som är ägnat att försvåra ett återställande tar befattning med något som är frånhänt annan genom brott, 2. bereder sig otillbörlig av annans brottsliga förvärv, 3. otillbörligen främjar möjligheterna för annan att tillgodogöra sig egendom som härrör från brottsligt förvärv eller värdet av sådan egendom, 4. med uppsåt att dölja egendomens ursprung medverkar till att bortföra, överlåta, omsätta eller vidta annan sådan åtgärd med egendom som härrör från brottsligt förvärv, eller 5. genom krav, överlåtelse eller på annat liknande sätt hävdar genom brott tillkommen fordran 2. bereder sig otillbörlig av annans brottsliga förvärv, eller 3. genom krav, överlåtelse eller på annat liknande sätt hävdar genom brott tillkommen fordran döms för häleri till fängelse i högst . För häleri döms likaledes den som i näringsverksamhet eller såsom led i en verksamhet, som bedrivs vanemässigt eller annars i större omfattning, på ett sätt som är ägnat att försvåra ett återställande förvärvar eller mottar något som skäligen kan antas vara frånhänt annan genom brott. Är brott som anges i första eller andra stycket grovt, döms till fängelse, lägst och högst . 6 a § Den som 1. otillbörligen främjar möjligheterna för annan att tillgodogöra sig egendom som härrör från brottsligt förvärv eller värdet av sådan egendom, eller 2. med uppsåt att dölja egendomens ursprung medverkar till att bortföra, överlåta, omsätta eller vidta annan sådan åtgärd med egendom som härrör från brottsligt förvärv döms för penninghäleri till fängelse i högst . För penninghäleri döms också den som, i annat fall än som anges i första stycket, otillbörligen medverkar till att bortföra, överlåta, omsätta eller vidta annan sådan åtgärd med egendom, om åtgärden är ägnad att dölja att annan har berikat sig genom brottslig gärning. Är brott som anges i första eller andra stycket grovt, döms till fängelse, lägst och högst . 7 a § Är brott som avses i 6 a § att anse som ringa, döms för penninghäleriförseelse till böter eller fängelse . För penninghäleriförseelse skall också dömas den som 1. i fall som avses i 6 a § första stycket inte insåg men hade skälig anledning att anta att brott förelåg, eller 2. i fall som avses i 6 a § andra stycket inte insåg men hade skälig anledning att anta att annan berikat sig genom brottslig gärning. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt dels att 1 5, 7 och 9 13 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 9 a och 14 §§, samt närmast före 14 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Föreskrifterna i denna lag meddelas till uppfyllande av förpliktelser enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Lagen har till syfte att förhindra sådana åtgärder med avseende på egendom som har förvärvats genom brott, som kan medföra att denna egenskap hos egendomen fördöljs, att den brottslige får möjlighet att undandra sig rättsliga påföljder eller att återskaffandet av egendomen försvåras, samt sådana åtgärder som innefattar förfogande över och förvärv, innehav eller brukande av egendomen (penning- tvätt). Med penningtvätt avses i denna lag sådana åtgärder med avseende på egendom som har förvärvats genom brott, som kan medföra att denna egenskap hos egendomen fördöljs, att den brottslige får möjlighet att undandra sig rättsliga påföljder eller att återskaffandet av egendomen försvåras, samt sådana åtgärder som innefattar förfogande över och förvärv, innehav eller brukande av egendomen. Med penningtvätt avses även åtgärder med annan egendom än som avses i första stycket, om åtgärderna är ägnade att dölja att någon har berikat sig genom brottslig gärning. 2 § Bestämmelserna i denna lag gäller företag som driver 1. bankrörelse och annan verksamhet som består i att från allmänheten låna upp medel och att lämna krediter, 2. livförsäkringsrörelse, 3. verksamhet av det slag som beskrivs i 1 kap. 3 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 4. verksamhet som står under tillsyn och som huvudsakligen består i att utföra en eller flera av de verksamheter som anges i 3 kap. 1 § 2 13 lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet, 5. verksamhet som kräver anmälan till enligt valutaväxlingslagen (1996:1006). 5. verksamhet som kräver anmälan till enligt valutaväxlingslagen (1996:1006), samt 6. verksamhet av det slag som beskrivs i 1 § lagen (1989:508) om försäkringsmäklare. Lagen gäller endast sådan mot kunder inriktad verksamhet som avses i första stycket och som bedrivs från ett fast driftställe i . Bestämmelser om uppgiftsskyldighet för vissa andra företag finns i 9 a §. 3 § Att förfaranden som avses i 1 § andra stycket kan vara straffbara som häleri eller häleriförseelse framgår av 9 kap. 6 och 7 §§ . Ett företag som avses i 2 § får inte heller annars medvetet medverka vid transaktioner avseende medel som kan antas härröra från brottsliga förvärv av allvarligare slag. Med sådana förvärv anses i denna lag förvärv genom brott där fängelse mer än ingår i straffskalan. Att förfaranden som avses i 1 § kan vara straffbara som penninghäleri eller penninghäleriförseelse framgår av 9 kap. 6 a och 7 a §§ . Ett företag som avses i 2 § första stycket får inte heller annars medvetet medverka vid transaktioner som kan antas utgöra penningtvätt. 4 § Företaget skall kontrollera identiteten hos den som vill inleda en affärsförbindelse med företaget. Identitetskontroll skall utföras också beträffande annan än den som avses i första stycket vid transaktioner som överstiger . Detsamma gäller om transaktionen inte överstiger nämnda belopp men kan antas ha samband med en annan transaktion och tillsammans med denna överstiger beloppet. Om summan inte är känd för en transaktion skall identiteten kontrolleras så snart summan av transaktionerna överstiger det angivna värdet. Identitetskontroll behöver inte utföras beträffande företag med verksamhet som beskrivs i 2 § första stycket, om företaget är hemmahörande inom EES. Detsamma gäller om transaktionen görs till ett konto som tillhör någon vars identitet har kontrollerats enligt denna lag. Identitetskontroll behöver inte utföras beträffande företag med verksamhet som beskrivs i 2 § första stycket, om företaget är hemmahörande inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Detsamma gäller om transaktionen görs till ett konto som tillhör någon vars identitet har kontrollerats enligt denna lag. 5 § Ett livförsäkringsföretag behöver inte utföra identitetskontroll med anledning av ett försäkringsavtal vars årliga premie uppgår till högst eller engångspremie till högst . Identitetskontroll behöver inte heller göras med anledning av betalningar som görs från ett konto som har öppnats i ett företag som avses i 4 § tredje stycket första meningen. Livförsäkringsföretag och företag som bedriver verksamhet enligt 1 § lagen (1989:508) om försäkringsmäklare behöver inte utföra identitetskontroll med anledning av ett försäkringsavtal vars årliga premie uppgår till högst eller engångspremie till högst . Identitetskontroll behöver inte heller göras med anledning av betalningar som görs från ett konto som har öppnats i ett företag som avses i 4 § tredje stycket första meningen. 7 § Den kontroll som anges i 4 6 §§ skall, även om det inte följer av bestämmelserna i de paragraferna, alltid utföras om det kan antas att en transaktion avser medel som härrör från ett brottsligt förvärv av allvarligare slag. Den kontroll som anges i 4 6 §§ skall, även om det inte följer av bestämmelserna i de paragraferna, alltid utföras om det kan antas att en transaktion utgör penningtvätt. 9 § Företaget skall granska alla transaktioner beträffande vilka företaget har skäl att anta att transaktionen avser medel som härrör från ett brottsligt förvärv av allvarligare slag. Företaget skall därvid lämna uppgifter till eller den polismyndighet som regeringen bestämmer om alla omständigheter som kan tyda på penningtvätt. Företaget skall granska alla transaktioner som skäligen kan antas utgöra penningtvätt. Företaget skall därvid lämna uppgifter till eller den polismyndighet som regeringen bestämmer om alla omständigheter som kan tyda på penningtvätt. Sedan sådana uppgifter har lämnats skall företaget på begäran av myndigheten lämna de ytterligare uppgifter som behövs för utredningen om penningtvätt. När uppgifter har lämnats enligt andra stycket, skall även annat företag som avses i 2 § första stycket lämna de uppgifter för utredningen om penningtvätt som myndigheten begär. 9 a § Den som yrkesmässigt bedriver handel med antikviteter, konst, ädelstenar, metaller, skrot eller transportmedel, förmedling av fastigheter eller bostadsrätter eller också lotteri- och spelverksamhet skall på begäran av eller den myndighet som regeringen bestämmer lämna de uppgifter som myndigheten anser vara av betydelse vid utredning om penningtvätt. 10 § Ett företag som lämnar uppgifter med stöd av 9 § får inte göras ansvarigt för att det brutit mot någon sekretessregel, om företaget hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Detsamma gäller en styrelseledamot eller en anställd som lämnar uppgifter för företagets räkning. Ett företag som lämnar uppgifter med stöd av 9 § får inte göras ansvarigt för att det åsidosatt tystnadsplikt, om företaget hade anledning att räkna med att uppgiften borde lämnas. Ett företag som lämnar uppgifter med stöd av 9 a § får inte heller göras ansvarigt för att det åsidosatt tystnadsplikt. Detsamma gäller en styrelseledamot eller en anställd som lämnar uppgifter för företagets räkning. 11 § Företaget, dess styrelseledamöter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utomstående att en granskning har genomförts eller att uppgifter har lämnats enligt 9 § eller att polisen genomför en undersökning. Ansvar enligt 20 kap. 3 § skall inte följa för den som bryter mot förbudet i första stycket. Företaget, dess styrelseledamöter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utomstående att en granskning har genomförts eller att uppgifter har lämnats enligt 9 eller 9 a §§ eller att polisen genomför en undersökning. 12 § Om vid en inspektion av ett företag eller på annat sätt får kännedom om transaktioner avseende medel som kan antas härröra från brottsliga förvärv av allvarligare slag, skall inspektionen underrätta eller den polismyndighet som regeringen bestämmer om transaktionerna. Om vid en inspektion av ett företag eller på annat sätt får kännedom om transaktioner som kan antas utgöra penningtvätt, skall inspektionen underrätta eller den polismyndighet som regeringen bestämmer om transaktionerna. 13 § Företaget skall ha rutiner till förhindrande av att företaget utnyttjas för transaktioner som har samband med brottsliga förvärv. Företaget skall svara för att de anställda får behövlig information och utbildning för ändamålet. Företaget skall ha rutiner för att förhindra att företaget utnyttjas för penningtvätt. Företaget skall svara för att de anställda får behövlig information och utbildning för ändamålet. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela närmare föreskrifter om vilka rutiner som skall följas och vilken information och utbildning som skall tillhandahållas. 14 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet 1. åsidosätter gransknings- eller uppgiftsskyldigheten enligt 9 §, eller 2. bryter mot meddelandeförbudet i 11 §. Denna lag träder i kraft . I fråga om transaktioner som företagits före ikraftträdandet tillämpas 9 § i dess äldre lydelse och skall 14 § 1 nya lydelsen inte gälla. 2.3 Förslag till lag om penningtvättsregister Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller utöver personuppgiftslagen (1998:204) vid automatiserad behandling av personuppgifter i fråga om sådan penningtvätt som avses i 1 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt (penningtvättsregister). 2 § Företag som avses i 2 § första stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt får föra penningtvättsregister över sådana uppgifter som företaget lämnat med stöd av 9 § andra stycket nämnda lag. 3 § Penningtvättsregister får föras av ett företag som avses i 2 § 1. för att förhindra att företaget medverkar vid transaktioner som utgör penningtvätt enligt 1 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, och 2. för att företaget skall kunna uppfylla uppgiftsskyldigheten i 9 § andra stycket samma lag. 4 § Ett penningtvättsregister får endast innehålla 1. namn, person- eller organisationsnummer och adress, 2. kontonummer eller motsvarande, samt 3. de övriga uppgifter som lämnats med stöd av 9 § andra stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt. Information till den registrerade 5 § Uppgifter ur penningtvättsregister får inte lämnas ut till den registrerade. 6 § En uppgift i penningtvättsregistret skall gallras 1. om den myndighet som avses i 9 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt beslutar att inte inleda eller att lägga ned utredningen om penningtvätt, 2. om en förundersökning har avslutats utan att åtal väckts med anledning av de lämnade uppgifterna, 3. om en domstol har meddelat dom eller beslut som vunnit laga kraft med anledning av de lämnade uppgifterna, eller 4. senast efter det att uppgifter lämnats med stöd av 9 § andra stycket nämnda lag. 7 § Ett företags penningtvättsregister får inte samköras med motsvarande register hos ett annat företag. 8 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. 9 § Den som är verksam i företag som avses i 2 § får inte obehörigen röja uppgift i penningtvättsregister. Ansvar enligt 20 kap. 3 § skall inte följa för den som bryter mot förbudet i första stycket. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 38 § aktiebolagslagen (1975:1385)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 38 §2 En revisor skall vidta de åtgärder som anges i 39 och 40 §§, om han finner att det kan misstänkas att en styrelseledamot eller den verkställande direktören inom ramen för bolagets verksamhet har gjort sig skyldig till brott enligt något av följande lagrum: 1. 9 kap. 1, 3 och 9 §§, 10 kap. 1, 3, 4 och 5 §§, 11 kap. 1, 2, 4 och 5 §§, 17 kap. 7 § samt 20 kap. 2 § , och 1. 9 kap. 1, 3, 6 a och 9 §§, 10 kap. 1, 3, 4 och 5 §§, 11 kap. 1, 2, 4 och 5 §§, 17 kap. 7 § samt 20 kap. 2 § , och 2, 4, 5 och 10 §§ skattebrottslagen (1971:69). Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredare (numera kammarrättspresidenten ) med uppdrag att föreslå åtgärder för att effektivisera bekämpningen av penning-tvätt och annan kvalificerad ekonomisk brottslighet. överlämnade utredningen, som antagit namnet , ett betänkande, Bekämpande av penningtvätt (SOU 1997:36). Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissvaren finns tillgängliga i akt i ärendet (dnr Fi97/1117). Regeringen tar i detta ärende upp utredningens förslag såvitt avser straffrättslig reglering av penningtvätt, ändringar i penningtvättslagen samt penningtvättsregister. Utredningen har även föreslagit att ett nytt institut, frysning, införs. Dessutom har utredningen föreslagit skyldighet att lämna uppgifter till tullmyndighet och att tullen i undersökningssyfte skall kunna kvarhålla medel . Dessa frågor kräver enligt regeringens mening ytterligare överväganden och behandlas därför inte i detta sammanhang. En närliggande fråga är revisorers anmälningsskyldighet vid misstanke om brott. Den har behandlats i olika sammanhang. Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen (dir. 1990:46). Kommittén antog namnet . överlämnade kommittén delbetänkandet Aktiebolagets organisation (SOU 1995:44). Kommittén föreslår i betänkandet bl.a. viss anmälningsskyldighet för revisorer vid brott. Delbetänkandet har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig. Inom har därefter utarbetats en promemoria, Revisorns skyldigheter vid misstanke om brott i bolaget. Promemorian rör förfarandet när en revisor misstänker att företrädare för ett bolag begår brott och har behandlats vid ett remissmöte . De inbjudna myndigheterna och organisationerna har dessutom getts tillfälle att yttra sig skriftligt. En förteckning över deltagarna vid remissmötet och de remissinstanser som yttrat sig över promemorian finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena över promemorian finns tillgänglig i akt i ärendet (dnr 95-2066). delbetänkande och förslagen i promemorian har lett till lagstiftning (prop. 1997/98:99, bet. 1997/98:LU26, rskr. 1997/98:257, SFS 1998:760). Av propositionen framgår att regeringen avser att behandla frågan om anmälningsskyldighet vid vissa slag av häleri i samband med att betänkande behandlas. Inom har utarbetats en promemoria om anmälningsskyldighet för revisorer vid misstanke om vissa slag av häleri. Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 4 finns en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig. Remissvaren finns tillgängliga i akt i ärendet (dnr Fi98/501). Frågorna om effektivare bekämpning av penningtvätt och om revisorers anmälningsskyldighet ingår i regeringens strategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (skr. 1994/95:217, bet. 1994/95:JuU25, rskr. 1994/95:412).