prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — var den öppna arbetslösheten , en nedgång jämfört med samma månad året innan. Den öppna arbetslösheten var bland kvinnor . Den öppna arbetslösheten bland män är högre. Kvinnor dominerar dock bland de deltidsarbetslösa. Den största ökningen av sysselsättningen sker inom tjänstenäringen. Det gäller såväl inom den privata som den offentliga sektorn. Regeringens prioritering av skolan, vården och omsorgen ger resultat. Arbetslöshetsmålet har haft en central roll i den ekonomiska politiken. En rad insatser har vidtagits för att successivt pressa tillbaka arbetslösheten. Denna politik har i allt väsentligt varit framgångsrik. När målet om en halverad arbetslöshet till sattes upp 1996 var den genomsnittliga öppna arbetslösheten . Enligt innevarande prognos väntas arbetslösheten falla till . Det är en god utveckling, men inte tillräcklig. Målet om en halverad öppen arbetslöshet på ligger fast. Därför kommer regeringen noga att följa utvecklingen och, om det visar sig nödvändigt, föreslå ytterligare åtgärder mot arbetslösheten utöver de som föreslås i denna proposition. Huvudorsaken till att målet ej uppnås i den nuvarande prognosen är den svaga internationella utvecklingen som följer i spåret av Asienkrisen. En annan orsak är att löneökningarna har varit något större än beräknat. har arbetskraftsutbudet fortsatt att öka. När arbetslösheten sjunker ökar optimismen om möjligheterna att få ett arbete. Därmed söker sig personer, som inte ens tyckt det varit mödan värt att registrera sig som arbetslösa, ut på arbetsmarknaden för att leta efter ett jobb. Mellan ökade arbetskraften med 63 000 personer. Att fler personer söker sig ut i arbetskraften är en mycket positiv och önskvärd utveckling. Det senaste årets utveckling kan jämföras med att arbetskraften minskade med drygt en kvarts miljon personer. skall arbeta sig ur krisen. behöver fler människor i arbete och en ökad arbetskraft om vi skall kunna behålla en god välfärd för alla. Inte minst viktigt är detta mot bakgrund av att kommer att ha en åldrande befolkning. Tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Antal sysselsatta1 3964 3927 3986 3963 3922 3979 4035 4059 4096 4129 varav privat sektor1 2630 2633 2698 2698 2695 2735 2779 2790 2813 2843 varav offentlig sektor1 1328 1290 1287 1263 1223 1240 1252 1265 1279 1282 Andelen sysselsatta mellan 20 och 64 år2 75,9 74,2 74,8 74,6 73,9 74,6 75,3 75,6 76,1 76,5 Öppen arbetslöshet3 8,2 8,0 7,7 8,1 8,0 6,5 5,8 5,4 5,1 5,0 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder3 2,8 2,4 3,3 6,1 4,5 3,6 3,0 3,2 3,0 3,0 1 Tusental personer. 2 Reguljärt sysselsatta i åldern 20 i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3 I procent av arbetskraften. 4 Årlig procentuell förändring. Källor: , och . För att tydligt markera denna syn valde regeringen i budgetpropositionen att presentera ett sysselsättningsmål. Andelen sysselsatta av befolkningen skall öka från 2004. Därigenom minskar behovet av sociala ersättningar. Sysselsättningsmålet måste ges en central roll i den ekonomiska politiken. Ambitionen har höjts. Med förslagen i denna proposition tas steg som behövs för att målen skall uppnås. Arbetslösheten skall betvingas. skall åter till full sysselsättning. Kalkyl Kalkylen baseras på att lönebildningen fungerar väl och att tillgången på arbetskraft är god. Då beräknas tillväxten bli både 2001 och 2002. Tillväxten drivs av investeringar och privat konsumtion men även till viss del av utrikeshandeln. Den offentliga konsumtionen ökar till följd av de ökade resurserna till skola, vård och omsorg. Sysselsättningen beräknas öka . Den öppna arbetslösheten fortsätter att minska och som årsgenomsnitt beräknas den bli 2002. 1.3 en nation med ekonomisk styrka offentliga finanser och stabila priser är en förutsättning för en uthållig hög tillväxt och därmed en hög sysselsättning. Detta synsätt är, och har varit, styrande för den ekonomiska politiken. Framgångarna har varit betydande. Låneberoendets tid är förbi. Överskott i de offentliga finanserna kan nu pressa tillbaka statsskulden. 1.3.1 offentliga finanser har gått från att ha ett av industrivärldens största underskott till överskott i de offentliga finanserna. var underskottet i de offentliga finanserna av BNP. hade detta vänts till ett överskott på av BNP. Trots denna remarkabla förbättring kvarstår en stor statsskuld som följd av fallet i sysselsättningen och underskottspolitiken . Den svenska statsskulden var . Trots det stora överskottet fortsatte statsskulden att öka i nominella termer. Försvagningen av kronan gjorde att den del av statsskulden som var upplånad i utländsk valuta växte mer än vad som amorterades. Detta visar tydligt att är i en utsatt position trots de senaste årens konsolidering. Enbart ränteutgifterna i statens budget utgör . Med flytande växelkurs och inflationsmål är finanspolitikens främsta syfte att skapa goda betingelser för tillväxt och sysselsättning genom att bevara överskotten i de offentliga finanserna och hålla utgifterna under kontroll. Därmed skapas förutsättningar för låga räntor vilket i sin tur leder till höga investeringar, god tillväxt, ökad sysselsättning och ökade möjligheter till en god fördelningspolitik. Tabell 1.4 Offentliga finanser 1993 2002 Procent av BNP 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Utgiftskvot 72,8 70,0 67,3 65,8 63,9 62,4 62,1 60,5 59,2 57,6 Inkomstkvot 60,5 59,7 59,6 63,7 62,8 64,6 63,9 62,6 62,4 61,5 Skattekvot 50,2 49,8 49,9 54,1 54,2 56,1 56,0 55,2 55,3 55,1 Finansiellt sparande -12,3 -10,3 -7,8 -2,1 -1,1 2,2 1,8 2,1 3,1 4,0 Överföring 1,1 2,0 Finansiellt sparande efter överföring -12,3 -10,3 -7,8 -2,1 -1,1 2,2 1,8 2,1 2,0 2,0 Nettoskuld1 11,0 21,9 23,6 20,2 19,0 15,4 10,1 5,9 2,4 0,3 Konsoliderad bruttoskuld1 76,0 79,3 78,0 77,2 77,0 75,4 67,6 62,2 54,2 51,0 Statens budgetsaldo, mdkr 1 -242 -185 -138 -21 -6 10 93 71 171 22 1 Efter beräkningsteknisk överföring till hushållen 2001 och 2002 av den del av överskottet i offentlig sektor som överskrider målsatta överskott. Budgetpolitiska mål Regeringen har arbetat med fleråriga och preciserade budgetpolitiska mål. Resultaten av detta har varit mycket gott. De budgetpolitiska målen uppfylldes med bred marginal. Även 1998 budgetmålet med stor marginal. är dock marginalen mindre. När målet om offentliga finanser i balans 1998 sattes upp var det få som trodde att det var möjligt att uppnå. I efterhand kan konstateras att de offentliga finanserna 1998 uppvisade ett överskott på av BNP. Två övergripande mål styr budgetpolitiken. De offentliga finanserna skall uppvisa överskott och utgifterna skall ej överstiga de uppsatta utgiftstaken. Överskott i de offentliga finanserna En stark välfärd kräver starka offentliga finanser. En stor offentlig skuld innebär att framtida generationer tvingas använda en stor del av de resurser de skapar till att betala räntor och amorteringar. Därför skall de offentliga finanserna uppvisa ett överskott. Det långsiktiga budgetmålet för regering och riksdag är ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Som en gradvis anpassning av detta är budgetmålen för den offentliga sektorns finansiella sparande av BNP för . Målen gäller vid den tillväxt som kalkylerades ekonomiska vårproposition. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt skulle avvika från denna skall motsvarande avvikelse tolereras. Enligt nuvarande prognoser beräknas tillväxten bli något lägre än vad som prognostiserades 1997. Enligt regeringens bedömning är detta inte en väsentlig avvikelse. Tabell 1.5 BNP-tillväxt Procent 1997 1998 1999 2000 Totalt VP 1999 1,8 2,9 2,2 2,6 9,7 VP 1997 2,3 2,5 2,8 2,7 10,7 Differens -0,5 0,4 -0,6 -0,1 -1,0 uppnås målet med bred marginal. Utöver det målsatta överskottet på av BNP finns ett utrymme som kan användas till reformer för ökad sysselsättning och rättvisa på av BNP om så bedöms vara lämpligt bl.a. ur konjunktursynvinkel. Detta utrymme har beräkningstekniskt överförts till hushållssektorn i här redovisade kalkyl. Regeringen föreslår att målet för skall vara av BNP. Även detta år görs därför en beräkningsteknisk överföring, som detta år motsvarar av BNP, så att målet nås. Resultatet är att den offentliga sektorns nettoskuld är så gott som borta 2002. Utgiftstaken Utvecklingen med kraftigt stigande budgetunderskott förvärrades av den dåliga budgetdisciplinen. För att inte åter hamna i samma situation reformerades budgetprocessen . Genom en stramare budgetprocess kan regering och riksdag tydligare prioritera välfärden. Ett av de viktigaste inslagen i den nya budgetprocessen är att regeringen i samband med vårpropositionen presenterar förslag till nominella utgiftstak framåt. De statliga utgifterna måste sedan hållas under utgiftstaken. Utgiftstaket klarades med bred marginal. Enligt preliminära siffror klarades även taket . Regeringen bedömer att det finns en viss risk för att utgiftstaket skulle kunna överskridas 1999 om inga åtgärder vidtas. Regeringen föreslår därför vissa besparingar för att klara taket. Dessutom har regeringen beslutat om så kallade begränsningsbelopp för vissa anslag. Det innebär att utgifterna inte får överskrida dessa belopp. beräknas budgeteringsmarginalen efter dessa åtgärder till . Om denna marginal skulle visa sig vara otillräcklig avser regeringen att under innevarande år vidta ytterligare åtgärder. Utgiftstaken skall hållas. Enligt regeringens bedömning är budgeteringsmarginalen för för liten för att kunna hantera makroekonomiska störningar om inga åtgärder vidtages. finns det behov av att göra besparingar av strukturell natur inom t.ex. läkemedelssubventionerna för att få ner de snabbt ökande kostnaderna. Därför föreslås vissa besparingar även för . De sämst ställda pensionärerna kompenseras dock. Budgeteringsmarginalen är betryggande stor, som målet om 2,0 procents överskott uppnås med bred marginal. Regeringen föreslår att utgiftstaket skall vara . Den nya budgetprocessen har på ett avgörande sätt förbättrat betingelserna för en ansvarsfull ekonomisk politik. Det hindrar inte att det bör göras en översyn av hur den nya processen fungerar. En översyn av budgetprocessen har därför påbörjats i såväl riksdag som regering. Dess principer om budgetdisciplin och ordning och reda i de offentliga finanserna skall ligga fast. Tabell 1.6 Besparingar, begränsningsbelopp och finansiering. Nettoeffekt på offentliga finanser Miljoner kronor 1999 2000 2001 2002 0 0 0 100 Försvarsram inkl omställningsbidrag 0 0 0 1 000 Högkostnadsskydd, läkemedel 800 1 370 1 370 1 370 Sjukpenninggrundande inkomst 0 90 280 470 Antagandepoäng, vilande förtidspension 0 90 170 250 Underhållsstöd 0 210 210 210 Socialfonden 0 400 1 000 1 000 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1 Vuxenstudiestöd 60 0 0 0 0 900 1 080 0 Räntebidrag 0 110 0 0 Stöd till lokala investeringsprogram 120 740 550 0 Investeringsbidrag 0 250 0 0 Bidrag för att minska elanvändning 60 200 0 0 Väghållning 500 500 0 0 Övrigt kommunikationer 0 100 150 200 Jordbruk 870 400 0 0 Finansiering maxtaxa 0 0 1 700 1 300 Begränsningsbelopp 3 730 Övrigt 580 730 370 390 Summa besparing 7 750 8 870 7 990 7 390 En långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi Budgetsaneringen innebar såväl utgiftsnedskärningar som skattehöjningar. För perioden och framåt är perspektivet det spegelvända. kan då tillåta sig såväl utgiftsökningar som skattesänkningar, förutsatt att de håller sig inom de ramar som kravet på överskott i de offentliga finanserna, utgiftstaken, konjunkturläget och den ekonomiska tillväxten medger. Därför behövs en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi som en riktlinje för den ekonomiska politiken . Utgångspunkten för en sådan strategi är att det offentliga överskottet om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel skall bestå. Regeringen gör bedömningen att med ett sådant mål är det möjligt att öka de offentliga utgifterna som det kommer att finnas utrymme för skattesänkningar. En långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi syftar till att finna en rimlig avvägning mellan sådana utgiftsökningar och skattesänkningar. Den förenar kraven på å ena sidan starka offentliga finanser, å andra sidan berättigade önskemål om förbättringar av den offentliga välfärden och likaledes motiverade krav på skattesänkningar. Därmed befästs den ekonomiska politikens stadga och trovärdighet vilket bidrar till en hållbar och hög ekonomisk tillväxt för en god välfärd. Diagram 1.1 De statliga utgiftstaken 2002 Procent av BNP 1. 1 Till följd av ålderspensionsreformen gjordes en teknisk justering av utgiftstaken för åren 1999 2001. För att möjliggöra en jämförelse över tiden har Reformer Den goda utvecklingen av de offentliga finanserna, den nya budgetprocessen samt de nu föreslagna besparingarna möjliggör nya reformer inom prioriterade områden för . Reformerna kan delas in i fem huvudsakliga områden: Arbetslösheten skall betvingas. Ett brett åtgärdsprogram genomförs för att göra sysselsättningsökningen uthållig. Kunskap och kompetens. Högskoleutbildning, forskarutbildning och grundforskning tillförs mer resurser, en studiestödsreform genomförs Skolan, vården och omsorgen skall förbättras. Mer resurser tillförs barnomsorgen, skolan, vården och omsorgen, maxtaxa inom barnomsorgen införs m.m. Rättvisan skall stärkas. Biståndet höjs, de tillfälliga skattesänkningarna förlängs. Dessutom höjs barnbidraget enligt tidigare förslag. En rad åtgärder genomförs för att göra mer ekologiskt uthålligt. Tabell 1.7 Nya reformer. Nettokostnad, offentliga finanser Miljoner kronor 2000 2001 2002 Arbetslösheten skall betvingas 700 0 0 Anställningsstöd 970 1 120 1 120 Lönebidrag m.m. 90 90 90 Kunskap och kompetens Kompetensutveckling 400 1 000 1 000 Nytt studiestödsystem, pensionsrätt 0 800 1 600 0 0 3 170 Högskoleplatser 0 450 1 350 Forskning och forskarutbildning 70 470 780 Särskilda utbildningssatsningar 30 80 500 Stiftelsehögskolor 0 200 200 Övrigt 40 0 0 Skolan, vården och omsorgen Generella statsbidraget 0 2 000 3 000 200-kronan till kommunsektorn 1 250 0 0 Maxtaxereform och allmän förskola 0 1 700 3 400 Ersättning till vissa steriliserade 90 20 0 Personliga ombud psykiskt funktions- hindrade 90 90 90 Handikappområdet 240 190 60 Rättvisan skall stärkas Bistånd 0 0 200 Skattereduktion 3 000 300 0 Fastighetsskatt, hyresfastigheter 0 640 1 100 Pensionstillskott 270 0 0 Särskilt grundavdrag, pensionärer 110 0 0 Rättsväsendet 150 150 150 Hållbara Markinköp 0 0 370 Marksanering 0 90 300 Miljöforskning 50 100 100 Biotopskydd 0 80 100 Byggforskning 50 50 50 Hållbara övrigt 40 30 70 Bidrag till minskad elanvändning 0 210 210 Lokala investeringsprogram 0 0 1 200 Övrigt 10 0 0 Summa reformer 7 660 9 850 20 200 1.3.2 Stabila priser Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. Hög inflation försämrar förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. En hög och ojämn inflation har dessutom negativa fördelningseffekter. Den övergripande uppgiften för penningpolitiken är därför prisstabilitet. bedriver penningpolitiken självständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Diagram 1.3 Hushållens inflationsförväntningar samt KPI utfall 1999 Procent tog ett andra beslut om att göra mera självständig. Därmed har grundlagen ändrats. Beslutet grundade sig på den fempartiöverenskommelse som gjorts om penning- och valutapolitiken för att stärka trovärdigheten för prisstabiliteten. De nya bestämmelserna innebär bl.a.: - ges ett överordnat mål för sin verksamhet som läggs fast i lag. Målet för penningpolitiken skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Eftersom är en myndighet under bör banken därutöver stödja den allmänna ekonomiska politiken, bl. a. i syfte att främja en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet. - I regeringsformen har ett förbud införts för varje myndighet att ge instruktioner till i frågor som rör penningpolitik. Dessutom får en ledamot av riksbanksdirektionen inte söka eller ta emot instruktioner när hon eller han fullgör penningpolitiska uppgifter. - Riksbankschefen får en stärkt ställning genom att det i regeringsformen anges att denna eller denne under den sexåriga mandatperioden får avsättas endast om hon eller han inte längre uppfyller de krav som ställs för att kunna utföra sina uppgifter eller om hon eller han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. - Ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor har förts över från till regeringen. skall besluta om tillämpningen av det växelkurssystem som regeringen beslutat om. Den nya riksbankslagstiftningen som trädde i kraft innebär också att fått en ny direktion med sex heltidsanställda ledamöter som självständigt fattar de penningpolitiska besluten. Direktionen har beslutat att målformuleringen för ligger fast. Räntan Den låga inflationen och de sanerade offentliga finanserna har medfört att kunnat sänka sin styrränta, den s.k. reporäntan, till . Det är drygt en procentenhet lägre än och den lägsta styrränta haft sedan den moderna kreditmarknaden började ta form under 1980- talet. har därmed en av lägsta styrränta De svenska räntorna ligger i ett historiskt perspektiv på unikt låga nivåer. Saneringen av de offentliga finanserna och penningpolitikens inriktning på prisstabilitet är de viktigaste förklaringarna till att de svenska 10-årsräntorna nu endast ligger strax över euroräntorna och t.o.m. under räntenivåerna i . Diagram 1.4 Svenska, tyska och amerikanska 10-årsräntor 1998 1999 Procent Internationella räntor med längre löptid har stigit , till följd av bl.a. den ihållande tillväxten i . Trots uppgången av de amerikanska långa räntorna är de svenska räntorna lägre än , jämfört med . Differensen mot den tyska tioåriga räntan har fallit från strax under 1 till . Detta beror främst på att turbulensen på de internationella finansiella marknaderna har lagt sig och att det efter valet står klart att den ekonomiska politiken är fortsatt inriktad på överskott i de offentliga finanserna och låg inflation. Både korta och långa räntor beräknas förbli låga. Det innebär att det finns utrymme för lättnader för dem som bor i hyresrätt, i takt med att lägre räntekostnader slår igenom i hyressättningen, och för hushåll med villa- eller bostadsrättslån. Månadskostnaden efter skatt för ett normalt tvåårigt villalån på har fallit från ca till ca . Diagram 1.5 Månadskostnad efter skatt för ett 2-årigt bostadslån Kronor Kronan Kronan har stärkts. Jämfört med ett konkurrens- vägt genomsnitt av valutor har kronan stärkts med . Detta är delvis en spegling av en lugnare internationell miljö på de finansiella marknaderna men också ett uttryck för att förtroendet för svensk ekonomi är starkt. Diagram 1.6 Valutakurs mot euron, 1998 1999 Före 1/1 1999 kurs mot D-mark omräknad till euro Penningpolitikens inriktning på prisstabilitet och flytande växelkurs innebär att det är naturligt med en viss variation i kronans växelkurs. Den internationella finansiella turbulensen medförde att kronan försvagades och växelkursfluktuationerna tilltog. Andra jämförbara valutor med rörlig växelkurs utsattes också för stora valutakursrörelser. EMU infördes EU:s gemensamma valuta, euron. Införandet av euron utgör ett historiskt och betydelsefullt steg i den europeiska integrationen. Valutaunionen påverkar i hög utsträckning ekonomiskt och politiskt. Det är viktigt också för att projektet blir en framgång. har valt att inte delta i valutaunionen från starten. Ett eventuellt beslut om deltagande i valutaunionen måste ha ett brett folkligt stöd. håller dörren öppen för ett senare inträde i valutaunionen. Ett beslut om ett svenskt deltagande i valutaunionen skall underställas svenska folket för prövning i val eller i folkomröstning. Det är angeläget att ett framtida ställningstagande om deltagande i valutaunionen föregås av ordentlig debatt och analys. För att öka kunskapen och stimulera en bred debatt om ett eventuellt svenskt deltagande har ett informations- och folkbildningsarbete påbörjats. Syftet är att detta skall vara vittomfattande och opartiskt. En särskild delegation har tillsatts av regeringen med uppgift att fördela till folkhögskolor och folkbildningsorganisationer för utbildnings- och informationsprojekt om EMU. bedrivs även en av regeringen initierad informationsinsats om praktiska eurofrågor som syftar till att informera företag och hushåll om praktiska aspekter av eurons införande. Regeringens uppfattning är att det inte är aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2. Erfarenheterna från den nuvarande politiken inriktad på prisstabilitet i kombination med rörlig växelkurs är goda. 1.3.3 En lönebildning i balans En väl fungerande lönebildning är en förutsättning för att sysselsättningen skall fortsätta att öka i tillfredsställande takt. Konsekvenserna av brister i lönebildningen är annorlunda nu mot . När lönekostnaderna steg mer i än i omvärlden medförde det på kort sikt inflation och först efterhand försvagad konkurrenskraft och högre arbetslöshet. Utvecklingen visar att en beredvillighet att acceptera inflation inte ger en hållbart låg arbetslöshet. Även vid en väsentligt lägre arbetslöshet än dagens måste löneökningarna hålla sig vid en låg nivå. Regeringen tillsatte därför en utredning för att se över regelverket kring lönebildningen. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande och remissbehandlingen avslutades . Reformeringen av lönebildningen är i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Om parterna ej förmår ta det nödvändiga ansvaret för lönebildningen vilar ansvaret på statsmakterna. har parterna fört diskussioner om en tänkt allians för tillväxt, vilken även skulle innefatta spelreglerna för lönebildningen. När dessa samtal inte ledde till någon överenskommelse tillsatte regeringen två samsynsmän med uppdrag att rapportera om möjligheterna för arbetsmarknadens parter att nå en samsyn rörande bl.a. spelreglerna kring lönebildningen. De två samsynsmännen rapporterade till regeringen att det finns betydande motsättningar mellan parterna i synen på spelreglerna kring lönebildningen, men att det också finns en bred samsyn om vissa principer för lönebildningen och om ett antal andra frågor. Mot denna bakgrund avser regeringen att lägga förslag om regelverket för lönebildningen. Att motverka osakliga löneskillnader på grund av kön är en av jämställdhetspolitikens viktigaste frågor. Därför kommer regeringen att prioritera uppföljning och analys av de uppdrag och åtgärder som redan beslutats. Vid behov kommer regeringen att överväga ytterligare steg för att motverka osakliga löneskillnader. Även här har dock arbetsmarknadens parter huvudansvaret. Regeringen kommer att inbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar i avsikt att påskynda det arbete som bedrivs för att motverka lönediskriminering. Regeringen avser att i höstens budgetproposition återkomma med en handlingsplan för hur det fortsatta arbetet för att motverka osakliga löneskillnader på grund av kön skall bedrivas. 1.4 en nation i utbildning och arbete på väg in kan ta steget in med tillförsikt och optimism. skall åter till full sysselsättning. Andelen sysselsatta av befolkningen skall öka från 2004. Målet om 4 procents öppen arbetslöshet ligger fast. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden skall brytas. Detta är ambitiösa men fullt realistiska mål. Det mesta tyder på att står inför med hög tillväxt. En tillväxttakt på i genomsnitt mellan är fullt möjlig. Av central betydelse för sysselsättningspolitiken är därför att slå vakt om den goda grund som lagts med offentliga överskott, låga räntor och stabila priser. Förutsättningarna för att efterfrågan på arbetskraft skall fortsätta att öka är goda trots avmattningen i den internationella konjunkturen. har över 100 000 nya jobb tillkommit.