prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — De enda särregler som finns för män är de s.k. pappadagarna inom föräldra- försäkringen, som kan tas ut i samband med ett barns födelse. I rapporten redovisas också handlingsplan avseende genderfrågor för . 19.3.2 De viktigaste statliga insatserna infördes ytterligare en för- månsnivå inom föräldraförsäkringen i form av tre fjärdedels förmån. Ett nytt stöd, underhålls- stöd, som ersätter det tidigare systemet för bi- dragsförskott, förlängt bidragsförskott och sär- skilt bidrag för vissa adoptivbarn, infördes . höjdes barn- bidraget med per barn och år. Även flerbarnstilläggen förbättrades. lämnas för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte och därefter följande barn. fastställdes också förmånsnivån i föräldraförsäkringen till 80 pro- cent av den sjukpenningsgrundande inkomsten. Ändringen innebär att ersättningsnivån höjts för föräldrapennning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Vidare har vissa regeländringar genomförts avseende rätten till vårdbidrag vid sjukhusvistelse, merkostnads- ersättning samt tillfällig föräldrapenning vid övergångsboende. 19.3.3 Effekter av de statliga insatserna Diagram 3.6 Beräknad förändring av den genomsnittliga disponibla inkomsten för familjer med barn som resultat av höjda barnbidrag resp. höjd ersättningsnivå i föräldraförsäkringen Kronor Den höjning som genomfördes av barnbidrag och ersättningsnivån i föräldra- försäkringen har förbättrat den ekonomiska situationen för barnfamiljerna med i genomsnitt ca för en ensamstående förälder med ett barn upp till för sammanboende föräldrar med tre eller flera barn. De samboende föräldrarna har fått del av de höjda ersättningsnivåerna i föräldraförsäkringen i större utsräckning än ensamstående. Detta förklaras sannolikt av att en majoritet av de ensamstående föräldrarna har äldre barn och därmed nyttjar försäkringen i mindre utsträckning än sammanboende föräldrar. 19.3.4 Regeringens slutsatser Barnfamiljerna har fått relativt stora försämringar av den ekonomiska standarden . Den nedåtgående trenden bryts . De genomförda förändringarna vad gäller ökat barnbidrag och höjd ersättningsnivå i föräldraförsäkringen beräknas leda till att barnfamiljernas ekonomiska standard förbättras något jämfört med hushåll utan barn. Trots detta beräknas den ekonomiska standarden för hushåll med barn fortfarande ligga års nivå. För att ytterligare förbättra barn- familjernas situation avser regeringen därför att höja barnbidraget med per barn och månad och med ytterligare . avser regeringen att höja flerbarnstilläggen i motsvarande mån. Sådana höjningar innebär erfarenhetsmässigt att ett stort antal hushåll lyfts över socialbidragsnorm. En förutsättning för höjningarna är dock att statens finanser utvecklas enligt nuvarande prognoser. 19.4 Förslag till regeländringar Delgivning av beslut till bidragsskyldiga Regeringens förslag: Kravet i lagen (1996:1030) om underhållsstöd på att en ansökan om underhållsstöd skall delges den bidragsskyldige om återbetalningskyldighet kan komma i fråga tas bort (13 §). förslag: Överens- stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av , och vid . Föreningen tillstyrker förslaget men anför att det kan uppstå problem när föräldrar inte är överens om det föreligger växelvis boende eller inte. Försäkringskassorna i , , , , , , , , , , , , och Jämt- lands län samt i anser att det är ange- läget att omgående ta bort det aktuella delgiv- ningskravet. Skälen för regeringens förslag: Enligt 13 § lagen om underhållsstöd skall meddelande om att ansökan gjorts sändas till den bi- dragsskyldige. Meddelandet skall delges den bidragsskyldige om återbetalningsskyldighet kan komma i fråga. Mot bakgrund av de motivuttalanden som finns i prop. 1995/96:208 Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. s. 88, kan för- säkringskassan bevilja underhållsstöd till barnet utan att delgivning av meddelandet skett med den bidragsskyldige. Däremot sägs ingenting i propositionen om kassan även kan besluta om återbetalnings- skyldigheten innan delgivning av meddelandet har skett. I 21 § lagen om underhållsstöd finns en be- stämmelse om att kassan skall fastställa åter- betalningsskyldigheten eller efter det att beslutet om underhållsstödet med- delats. Även beslutet om återbetalningsskyldighet skall delges. Beloppet förfaller till betalning tidigast efter den dag då den bi- dragsskyldige delgetts beslutet om betalnings- skyldigheten enligt 6 § förordningen (1996:1036) om underhållsstöd. är enligt reglerna skyldig att avvakta delgivning av meddelande om ansö- kan om underhållsstöd innan beslut om åter- betalningsskyldighet fattas. Detta innebär att det i vissa fall kan gå innan en bidragsskyldig åläggs att betala. Den skuld som uppkommer i sådana fall kan omfatta en lång retroaktiv tid och som följd därav uppgå till betydande belopp. För en bidragsskyldig som inte delgivits an- sökan om underhållsstöd men har invändningar mot beslutet om återbetalningsskyldigheten, gäller reglerna om omprövning, ändring och överklagande av beslut enligt 20 kap. 10 13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Problemet med delgivningskraven har också uppmärksammats av ombudsmän () som i sitt beslut (dnr 1241-1997) bl.a. har uttalat att kravet på del- givning i underhållsstödssystemet i många situa- tioner kan vara för långtgående. JO anser att det naturligtvis kan finnas goda skäl till den nuva- rande ordningen, t.ex. att kassan med säkerhet skall kunna veta att den bidragsskyldige verkli- gen fått del av underlaget innan den fattar beslut om återbetalningsskyldighet. Det finns enligt JO dock skäl som talar i den andra riktningen, inte minst att själva beslutet om återbetalningsskyl- dighet skall delges och att det kan omprövas av kassan. Enligt JO:s mening är den allmänna reg- leringen i 17 § förvaltningslagen med den möj- lighet till ett efter omständigheterna anpassat överbringande som där ges tillräcklig. JO har hänvänt sig till regeringen i frågan och framfört att de iakttagna bristerna i lagstift- ningen bör avhjälpas genom författnings- ändring. RFV framför i sin redovisning av tillämp- ningen av lagen om underhållsstöd (RFV anser 1998:2), att kravet på delgivning av meddelandet kan tas bort. Detta mot bakgrund av vad som anförts ovan rörande de olägenheter som den bi- dragsskyldige kan drabbas av om delgivningarna drar ut och med beaktande av möj- ligheterna till omprövning, ändring och över- klagande av beslut enligt . Att inte delgivning av beslutet om under- hållsstöd har bekräftats bör inte förhindra att be- slut om återbetalningsskyldighet kan fattas. Re- geringen delar denna uppfattning och föreslår därför en lagändring i enlighet med ovanstående. Ändringen är av enkel beskaffenhet. Lagrådets yttrande behöver därför inte inhämtats. Förslaget innebär minskade kostnader för per- sonal, porto och delgivning inom socialförsäk- ringsadministrationen. Även inbetalningarna be- döms öka genom att betalningarna från de bidragsskyldiga kan förväntas komma igång snabbare. Tiden för överlämnande av fordran till kronofogdemyndigheten Regeringens bedömning: Tiden för överlämnade av fordran till kronofogdemyndigheten bör i vissa fall förlängas från . förslag: Överensstäm- mer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , , Föreningen , Försäkringskassorna i , , , , , , , , , och tillstyrker förslaget. LO vill starkt betona det angelägna i att ett sådant förslag genomförs möjligt. Kronofogde- myndigheten i tillstyrker förslaget och framhåller att ett överlämnande till verkställighet av en fordran är en så ingripande åtgärd för gäldenären att den inte bör bli aktuell för det fall bedömer att betalning kom- mer att ske . CSN pekar på att reg- lerna för återbetalning av underhållsstöd uppvisar stora likheter med återbetalning av studielån och förordar därför att möjligheterna till samsyn i regelverken utreds närmare. allmänna försäkringskassa gör be- dömningen att betalningsviljan hos de betal- ningsskyldiga skulle öka om kassan återfick den tidigare befogenheten att förhandla fram rimliga betalningsplaner enligt riktlinjer från RFV. Lik- nande synpunkter framförs av Försäkringskas- sorna i och i . Skälen för regeringens bedömning: Summan av retroaktiva återbetalningsbelopp förfaller till betalning tidigast efter den dag då den bidragsskyldige delgetts beslutet om betalnings- skyldigheten (se 6 § förordningen [1996:1036] om underhållsstöd). Det sammanlagda beloppet skall betalas på en gemensam förfallodag efter det att delgivning har skett. Enligt 4 § indriv- ningsförordningen (1993:1229) skall indrivning, om inte särskilda skäl talar emot det, begäras senast efter det att fordringen skulle ha betalats. Avser fordran kvarstående skatt eller felparkeringsavgift är . Regeln innebär enligt lagen om under- hållsstöd att skulder som inte regleras och där anstånd med betalningen inte meddelats överförs efter en utsänd betalnings- uppmaning till kronofogdemyndigheten för in- drivning. Handläggningen av ansökan om underhålls- stöd kan vid stor arbetsbelastning hos försäk- ringskassan ta relativt . Detta kan med- föra att de bidragsskyldiga inledningsvis får en så stor skuld att de har svårt att återbetala beloppet och därmed automatiskt överförs till kronofogde- myndigheten för indrivning. Antalet bidrags- skyldiga med aktuella ärenden som är föremål för indrivning har ökat från ca 23 000 till ca 49 000 . Regeringen bedömer det som rimligt att de bidragsskyldiga får än de nuvarande två månaderna på sig att reglera sina skulder i samband med ett beslut om återbetalnings- belopp. Regeringen anser att det i sådans fall kan vara en bra avvägning av såväl statens som de bidragsskyldigas intressen om behåller ärendena än vad nuvarande regler medger. I ett löpande ärende bör däremot de bidragsskyldiga som regel inte tillåtas acku- mulera en större skuld än det som gäller , dvs. en månads skuld. Den föreslagna förändringen bedöms vara kostnadsneutral. Regeringens ställningstagande leder till en för- ändring i indrivningsförordningen (1993:1229). Ändring av beslutsinstans om eftergift av återkrav gentemot underhållsskyldig Regeringens förslag: skall inte längre pröva ärenden om eftergift av åter- krav gentemot underhållsskyldig enligt 18 § la- gen (1964:143) om bidragsförskott utan dessa skall prövas av tjänsteman vid den allmänna för- säkringskassan. Skälen för regeringens förslag: I samband med beslut om vissa ändringar av social- försäkringsnämndernas administration redo- gjorde regeringen för i vilken typ av ärenden som en socialförsäkringsnämnd bör besluta (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98SfU:8, rskr. 1997/98:153). Regeringen anförde att socialför- säkringsnämndernas beslutsbefogenhet bör kon- centreras till ärenden som har väsentlig betydelse för den enskilde från för- sörjningssynpunkt eller där ersättningen är ägnad att höja den enskildes livskvalitet. be- slutade i samband härmed om ett antal föränd- ringar angående socialförsäkringsnämndernas beslutsbefogenheter. Beslutet innebar i princip att de ärendeslag som inte omfattas av den redo- visade definitionen inte längre skulle beslutas av socialförsäkringsnämnd utan av tjänsteman vid försäkringskassa. I punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1030) om underhållsstöd föreskrivs bl.a. att lagen (1964:143) om bidragsförskott skall fortsätta att gälla för bidragsförskott som lämnats enligt den lagen. Undantag görs dock för bestämmelsen i 22 § andra stycket lagen om bidragsförskott om att omprövning av beslut om återbetalningsskyldighet i vissa fall skall göras av socialförsäkringsnämnd. Något undantag för re- geln i 22 § första stycket samma lag om att efter- gift av återkrav gentemot underhållsskyldig en- ligt 18 § skall prövas av socialförsäkringsnämnd görs dock inte, varför denna bestämmelse fortfa- rande är tillämplig. 1997/98:41 framfördes att även denna typ av beslut borde fattas av tjänsteman hos för- säkringskassan. Något sådant lagförslag framla- des dock inte. Regeringen menar dock fortfa- rande, mot bakgrund av vad som anförts ovan, att det är lämpligt att sådana beslut fattas av en- skild tjänsteman och inte av socialförsäkrings- nämnd. Regeringen återkommer därför nu med ett förslag till ändring av övergångsbestämmel- serna till lagen om underhållssstöd med denna innebörd. Vidare har lagen om bidragsförskott i SFS 1998:104 med lag om ändring i lagen om under- hållsstöd kommit att betecknas med ett icke kor- rekt SFS-nummer. SFS numret 1964:164 skall vara 1964:143. Regeringen lägger därför även ett förslag med syfte att rätta till detta förhållande 19.5 Åtgärder utanför utgiftsområdet Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är dels bostadsbidragen, som återfinns under ut- giftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande, dels studiebidragen som återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd. För bostadsbidrag tillämpas fr.o.m. nya bestämmelser, som i första hand omfattar ett nytt inkomstprövningssystem. Vissa följdändringar till tidigare nämnda förbättring av flerbarnstilläggen har införts . Fr.o.m. samma datum har studiebidragen för studerande i gymnasieskolan höjts med . Motsvarande höjning av barnbidraget genom- fördes . Tabell 3.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A1 Allmänna barnbidrag 14 424 17 A2 Föräldraförsäkring 13 282 14 759 14 145 14 830 15 914 16 829 A3 Underhållsstöd 3 023 2 126 2 985 2 473 1 968 1 958 A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 24 A5 Barnpensioner 286 291 287 967 997 1 040 A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1 567 1 596 1 647 1 789 1 830 1 846 A7 Pensionsrätt för barnår 3 108 3 015 2 997 Totalt för utgiftsområde 12 32 602 35 814 35 888 39 896 42 580 45 622 19.6 Anslag A1 Allmänna barnbidrag Tabell 3.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 798 000 1999 Förslag 16 705 000 2000 Beräknat 18 832 000 2001 Beräknat 20 928 000 Anslaget disponeras för barnbidrag, flerbarns- tillägg och förlängt barnbidrag. Målet för det allmänna barnbidraget är att ut- jämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn samt över livscykeln, dvs. detsamma som för utgiftsområdet som helhet. Utgifterna för de allmänna barnbidragen styrs av bidragets nivå, antalet födda barn och netto- migrationen. Antalet familjer med tre eller flera barn påverkar kostnaderna för flerbarnstillägg. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebar att anslaget underskreds med ca eller . De minskade utgifterna var till största delen en följd av att antalet födda barn blev lägre än vad tidigare prognoser visat. Barnbidraget höjdes med till per barn och år. Från samma tidpunkt lämnas flerbarnstillägg med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn. Prognoser för anslagsbelastningen under in- nevarande budgetår pekar på att anslaget kan komma att underskridas med ca . Vidare har i anslagssparande överförts från föregående bud- getår. Regeringens överväganden Resultatinformation Allmänna barnbidrag lämnas till ca 1 miljon hushåll med 1 760 000 barn. Antalet fa- miljer som fick flerbarnstillägg var under sep- tember 1998 ca 191 800, vilket är en ökning från föregående år med ca 5 300 familjer (2,). Ök- ningen är en följd av att flerbarnstillägg fr.o.m. åter lämnas enligt de regler som gällde före . Antalet barn med förlängt barnbidrag varierar kraftigt över året och är som högst, drygt 30 000 barn, . Efter höjningen uppgår barnbidraget åter till per barn och år. Av diagrammet nedan framgår att barn- bidraget var högst då det motsvarade per barn och år beräknat penningvärde. Dagens barnbidragsnivå kan i köpkraft jämföras med den som gällde . Diagram 3.7 Barnbidrag åren 1980 - 1998 Trenden med sjunkande födelsetal visar nu tecken på att plana ut. Enligt den undersökning som genomfört på regeringens uppdrag kan de låga födelsetalen ha ett samband med situationen på arbets- marknaden. Om arbetsmarknadssituationen för- bättras kan det få till följd att barnafödandet åter ökar vilket i sin tur skulle innebära att utgifterna för barnbidrag ökar. En ökning av antalet barn med 10 000 skulle med bidragsnivå innebära att utgifterna för barn- bidrag ökar med ca . () konstaterade i sin revisionsrapport barnbidrag effekti- vitetsrevision av ett familjepolitiskt instrument (RRV 1997:24) att effektiviteten i barnbidrags- systemet är hög. Verket pekade dock på att ett antal tänkbara läckagemöjligheter finns i syste- met men drog slutsatsen att de var av sådan ka- raktär och/eller hade sådan omfattning att de inte märkbart negativt torde påverka den goda måluppfyllelsen. Med anledning av att RRV i rapporten även pekade på vissa möjligheter till fusk har Riksför- säkringsverket (RFV) genomfört en tillsyns- kontroll när det gäller barnbidrag. Syftet med kontrollen var att ta reda på i vilken omfattning barnbidrag betalas ut trots att rätten till barn- bidrag upphört. RFV konstaterar i rapporten av det allmänna barnbidragssystemet (RFV anser 1997:9), att de kontroller som finns inbyggda i barnbidragssystemet tillsammans med de kontrollrutiner som har är tillräckliga för att upptäcka och förhindra att barnbidrag utges felaktigt. Av 20 000 slump- mässigt utvalda ärenden har det endast i fyra fall kunnat konstateras att barnbidrag tagits emot felaktigt utan att det upptäckts genom försäk- ringskassornas ordinarie kontroller. Slutsatser Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att för breda grupper har åren 1990 1997 inneburit en påtagligt minskad ekonomisk standard som en följd av saneringsprogrammet. Den akuta ekonomiska krisen är nu avvärjd och de offentliga finanserna är i balans. sti- ger sysselsättningen och inflationen är låg. En förväntad fortsatt förbättring av arbetsmark- nadssituationen innebär, tillsammans med den fortsatta stabiliseringen av rikets finanser, att statens ekonomiska utrymme ökar vilket ger ut- rymme för en höjning av barnbidraget. Nivåerna i barnbidraget och föräldraförsäkringen har återställts till den nivå som gällde innan sane- ringen av statens finanser påbörjades. För att ytterligare förbättra barnfamiljernas situation avser regeringen att föreslå en höjning av barnbidraget med per barn och månad och med ytterligare . Flerbarnstilläggen höjs i mot- svarande mån. En förutsättning för höjningarna är dock att statens finanser utvecklas enligt nuva- rande prognoser. En höjning av barnbidraget med per barn och månad beräknas kosta ca per helt år. Regeringen utgår vid sin bedömning av anslagsbehovet från senaste befolkningsprognos . Regeringen föreslår därmed att 16 anvisas under anslaget A1 Allmänna barnbidrag för . beräknas anslaget till 18 832 000 000 respektive 20 . Därvid har den avsedda höjningen av barnbidrag och flerbarnstillägg beaktats. A2 Föräldraförsäkring Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 145 000 1999 Förslag 14 830 000 1 2000 Beräknat 15 914 000 1 2001 Beräknat 16 829 000 1 1 I beloppet ingår statlig ålderspensionsavgift Målet för föräldraförsäkringen och havande- skapspenningen är att stödja båda föräldrarnas möjlighet att kombinera föräldraskap med för- värvsarbete. Föräldraförsäkringen syftar till att göra det möjligt för föräldrar att i samband med barns födelse eller adoption vara hemma med föräldra- penning samt med tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt. Havandeskapspenningen ger i vissa fall gravida kvinnor som inte kan fortsätta att förvärvsarbeta möjlighet till ledighet och vila. höjdes ersättningsnivån från till av den förmåns- grundande inkomsten (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273) för samtliga förmåner inom föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen uppgick till , jämfört med anslaget på . Avvikelsen kan bl.a. härledas till födelsetalens utveckling. Även männens minskade uttag av föräldrapen- ning har påverkat försäkringskostnaden eftersom män oftast har högre ersättning än kvinnor. Medelersättningen har ökat något jämfört med , men ökningen begränsas av att skatte- pliktiga förmåner och kostnadsersättningar inte längre ingår i den förmånsgrundande inkomsten. Om barnafödandet åter ökar skulle det innebära att utgifterna för föräldraförsäkring ökar. Om det föds 10 000 fler barn än beräknat , skulle det innebära att utgifterna för föräldra- försäkring detta år ökar med ca . En sådan ökning av födelsetalen skulle för perioden åren 1999 innebära en summerad ökad kostnad för föräldraförsäk- ringen med ca . Anslaget för föräldraförsäkring inklusive ha- vandeskapspenning belastas med statliga ålderspensionsavgifter. Se bilaga 3, vol. Tabell 3.5 Beräkning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Utgifter föräldra- försäkring Statlig ålders- pensionsavgift 1999 14 830 13 955 875 2000 15 914 14 975 939 2001 16 829 15 836 993 Regeringens överväganden Resultatinformation Tabell 3.6 Anslagets komponenter Utgifter per kalenderår (mkr) 19981 Föräldrapenning 11 338 10 389 10 935 Tillfällig föräldrapenning 2 611 2 640 2 927 Havandeskapspenning 260 253 283 Totalt 14 209 13 282 14 145 1 Prognos Föräldrapenning utbetalades för totalt 42 miljoner dagar. utbetalades föräldrapenning för totalt 38 miljoner dagar. beräknas antalet till ca 36 miljoner dagar. Medelersättningen per ersatt dag för var . steg medelersättningen per ersatt dag till . Den faktor som främst påverkat utgiftsutvecklingen och uttaget av för- äldrapenning utgörs av antalet födda barn . Födelsetalet har sjunkit från 124 000 barn till beräknade antal födda barn för om 88 500. Detta har kraftigt minskat antalet ersatta dagar. Kvinnors medelålder vid födsel har stigit . var det av kvinnorna som fick barn mellan 20 , var av kvinnorna i denna ålder. En ökning av antalet kvinnor som föder barn i åldern 30 har däremot skett . var deras andel jämfört . Andelen tonårsmödrar har varit oförändrad . var av kvinnorna som fick barn . Föräldrapenningdagarna kan tas ut till dess barnet fyllt eller avslutat första skolåret. Den s.k. pappa- och mammamånaden infördes . Effekterna av denna kan inte redovisas fullt ut förrän tidigast , eftersom föräldrapen- ningdagar kan tas ut fram till dess barnet fyllt eller avslutat första skolåret. Uppgifter från () pekar dock på att andelen pappor som tar ut pappaledighet har fortsatt att öka. Pap- pornas totala andel av de utbetalade nettodagarna med föräldrapenning var . Diagram 3.8 Kvinnors respektive mäns tidsmässiga fördelning av uttagna nettodagar med föräldrapenning efter barnets ålder i månader vid utbetalningstillfället Av diagrammet ovan framgår uttagsmönstret av föräldrapenningdagarna fördelade efter barnets ålder i månader, fördelat mellan kvinnor och män . Av de av föräldrapen- ningdagarna som männen tog ut , togs av dagarna ut t.o.m. barnet var . Tillfällig föräldrapenning utbetalades för totalt 5,1 miljoner dagar både och . Antalet ersatta dagar beräknas till ca 5,1 miljoner. Uttaget av tillfällig föräldrapenning har sjunkit . Detta kan för- av den sänkta kompensationsnivån, be- gränsningarna i möjligheten att byta ut föräldra- penning mot tillfällig föräldrapenning, de låga födelsetalen och slopade kontaktdagar. Även den ökade arbetslösheten kan ha påverkat utveck- lingen. Av det totala antalet ersatta dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn som togs ut utgjorde männens andel . tog av de ny- blivna papporna i genomsnitt ut av de med tillfällig föräldrapenning som en- bart utges till pappan i samband med barnets fö- delse. Havandeskapspenning utbetalades för ca . ersattes med havandeskapspenning. beräknas antalet dagar med havandeskapspen- ning till ca 740 000. Nyttjandet av havande- skapspenning har minskat och kan förklaras av de låga födelsetalen. I regleringsbrevet för finns som verk- samhetsmål 1.3 angivet att männens andel av to- tala antalet uttagna föräldrapenningdagar skall öka jämfört med .