prop · GM03141 · 1999-01-01 00:00:00 — The original of the present Protocol, of which the English, French and Russian texts are equally authentic, shall be deposited with the Secretary-General of the United Nations. IN WITNESS WHEREOF the undersigned, being duly authorized thereto, have signed the present Protocol. DONE at Aarhus (), this twenty- fourth day of , one thousand nine hundred and ninety-eight. Bilaga I TUNGMETALLER SOM HÄNVISAS TILL I ARTIKEL 3, PUNKT 1, OCH REFERENSÅRET FÖR SKYLDIGHETEN Tungmetall Referensår Kadmium (Cd) 1990, eller något av enligt specifikation av en part vid ratifikation, godtagande, godkännande eller anslutning. Bly (Pb) 1990, eller något av enligt specifikation av en part vid ratifikation, godtagande, godkännande eller anslutning. Kvicksilver(Hg) 1990, eller något av enligt specifikation av en part vid ratifikation, godtagande, godkännande eller anslutning. METALS REFERRED TO IN ARTICLE 3, PARAGRAPH 1, AND THE REFERENCE YEAR FOR THE OBLIGATION Heavy metal Reference year Cadmium (Cd) 1990; or an alternative year from 1985 to 1995 inclusive, specified by a Party upon ratification, acceptance, approval or accession. Lead (Pb) 1990; or an alternative year from 1985 to 1995 inclusive, specified by a Party upon ratification, acceptance, approval or accession. Mercury (Hg) 1990; or an alternative year from 1985 to 1995 inclusive, specified by a Party upon ratification, acceptance, approval or accession. Bilaga II KATEGORIER FÖR STATIONÄRA ANLÄGGNINGAR Denna bilaga omfattar inte anläggningar eller delar av anläggningar för forskning, utveckling och provning av nya produkter och processer. De tröskelvärden som anges nedan avser i regel produktionskapacitet eller produktion. Om en operatör utför flera aktiviteter som faller under samma underrubrik vid samma anläggning eller på samma plats, räknas kapaciteten för sådana aktiviteter samman. Kategori Beskrivning av kategorier 1 Förbränningsanläggningar med nettoberäknad värmetillförsel som överstiger 50 MW. 2 Metallmalmanläggningar (inklusive metallsulfidmalm) eller anläggningar för sligrostning eller sintring med en kapacitet som överstiger sinter per dag för järnmalm eller slig, och sinter per dag för rostning av koppar, bly eller zink samt all behandling av guld- och kvicksilvermalm. 3 Anläggningar för tackjärns- eller ståltillverkning (primär- eller sekundärsmältning, inklusive elektriska ljusbågsugnar) inklusive stränggjutning, med en kapacitet som överstiger . 4 Järnmetallgjuterier med en produktionskapacitet som överstiger per dag. 5 Anläggningar för tillverkning av koppar, bly och zink från malm, slig eller returråvara genom metallurgiska processer med en kapacitet som överstiger metall per dag för primäranläggningar och metall per dag för sekundäranläggningar och för all primärproduktion av kvicksilver. 6 Anläggningar för smältning (rening, gjutning etc.) inklusive legering av koppar, bly, zink och återvunna produkter, med en smältkapacitet som överstiger per dag för bly och per dag för koppar och zink. 7 Anläggningar för tillverkning av cementklinker i roterugnar, med en produktionskapacitet som överstiger per dag eller i andra ugnar med en produktionskapacitet som överstiger per dag. 8 Anläggningar för tillverkning av glas där bly används i processen, med en smältkapacitet som överstiger per dag. 9 Anläggningar för kloralkali-tillverkning genom elektrolys med hjälp av kvicksilvermetoden. 10 Förbränningsanläggningar för farligt eller medicinskt avfall, med en kapacitet som överstiger eller för samförbränning av farligt eller medicinskt avfall som specificerats i enlighet med nationell lagstiftning. 11 Förbränningsanläggningar för kommunalt avfall, med en kapacitet som överstiger eller för samförbränning av farligt eller kommunalt avfall som specificerats i enlighet med nationell lagstiftning. Installations or parts of installations for research, development and the testing of new products and processes are not covered by this annex. The threshold values given below generally refer to production capacities or output. Where one operator out several activities falling under the same subheading at the same installation or the same site, the capacities of such activities are added together. Category Description of the category 1 Combustion installations with a net rated thermal input exceeding 50 MW 2 Metal ore (including sulphide ore) or concentrate roasting or sintering installations with a capacity exceeding 150 of sinter per day for ferrous ore or concentrate, and 30 of sinter per day for the roasting of copper, lead or zinc, or any gold and mercury ore treatment. 3 Metal ore (including sulphide ore) or concentrate roasting or sintering installations with a capacity exceeding 150 of sinter per day for ferrous ore or concentrate, and 30 of sinter per day for the roasting of copper, lead or zinc, or any gold and mercury ore treatment. 4 Ferrous metal foundries with a production capacity exceeding 20 per day. 5 Installations for the production of copper, lead and zinc from ore, concentrates or secondary raw materials by metallurgical processes with a capacity exceeding 30 of metal per day for primary installations and 15 of metal per day for secondary installations, or for any primary production of mercury. 6 Installations for the smelting (refining, foundry casting, etc.), including the alloying, of copper, lead and zinc, including recovered products, with a melting capacity exceeding 4 per day for lead or 20 per day for copper and zinc. 7 Installations for the production of cement clinker in kilns with a production capacity exceeding 500 per day or in other furnaces with a production capacity exceeding 50 per day. 8 Installations for the manufacture of glass using lead in the process with a melting capacity exceeding 20 per day. 9 Installations for chlor-alkali production by electrolysis using the mercury cell process. 10 Installations for the incineration of hazardous or waste with a capacity exceeding 1 tonne per hour, or for the co-incineration of hazardous or waste specified in accordance with national legislation. 11 Installations for the incineration of municipal waste with a capacity exceeding 3 per hour, or for the co-incineration of municipal waste specified in accordance with national legislation. Bilaga III BÄSTA TILLGÄNGLIGA TEKNIK FÖR KONTROLL AV UTSLÄPP AV TUNGMETALLER OCH DERAS FÖRENINGAR FRÅN DE KATEGORIER ANLÄGGNINGAR SOM II Syftet med denna bilaga är att förse parterna med riktlinjer för identifiering av bästa tillgängliga teknik för stationära anläggningar, för att parterna skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt detta protokoll. Med "bästa tillgängliga teknik" (Best available technique - BAT) menas de effektivaste och mest avancerade utvecklingsnivåerna vad gäller aktiviteter och motsvarande driftsmetoder som representerar praktiskt lämplig teknik som kan ligga till grund för utsläppsgränsvärden som fastställts för att förebygga och, när detta inte är möjligt, allmänt minska utsläppen och deras påverkan på miljön som helhet: - Begreppet teknik inkluderar både den teknologi som används och det sätt på vilket anläggningen är konstruerad och byggd samt hur den underhålls, drivs och tas ur bruk. - Med tillgänglig teknik avses teknik som utarbetats så att den kan användas inom den aktuella branschen, under ekonomiskt och tekniskt genomförbara förhållanden, med beaktande av kostnader och fördelar, oavsett om denna teknik används eller har tagits fram inom den aktuella partens territorium eller ej, så länge den är tillgänglig för operatören i rimlig utsträckning. - Bästa avser mest effektiv för att uppnå en allmänt hög nivå på skyddet av miljön som helhet. Vid fastställande av bästa tillgängliga teknik bör nedanstående faktorer särskilt beaktas, allmänt och i specialfall, liksom sannolika kostnader och fördelar till följd av en åtgärd samt principerna avseende försiktighetsmått och förebyggande åtgärder: - Användning av lågavfallsteknologi. - Användning av mindre farliga substanser. - Främjande av återvinning och återanvändning av substanser som genereras och används i processen, och av avfall. - Jämförbara processer, hjälpmedel eller driftsmetoder som med framgång provats industriellt. - Tekniska framgångar och nya vetenskapliga insikter och förståelse. - De berörda utsläppens beskaffenhet, effekter och omfattning. - Datum för igångkörning av nya eller befintliga anläggningar. - Tiden som behövs för att införa bästa tillgängliga teknik. - Förbrukning av och beskaffenhet hos råmaterial (inklusive vatten) som används i processen, och dess energiutbyte. - Behovet av att förebygga eller minimera utsläppens påverkan som helhet på miljön samt riskerna för miljön. - Behovet av att förebygga olyckor och av att minimera olyckors konsekvenser för miljön. Syftet med begreppet bästa tillgängliga teknik är inte att föreskriva någon särskild teknik eller teknologi, men att beakta den berörda anläggningens egenskaper, dess geografiska placering och de lokala miljöförhållandena. Information beträffande åtgärder för kontroll av utsläpp och kostnader baseras på officiella dokument från verkställande organet och dess underordnade organ, särskilt dokument som mottagits och granskats av arbetsgruppen för tungmetallutsläpp och förberedelsegruppen för tungmetaller. Dessutom har annan internationell information om bästa tillgängliga teknik tagits i beaktande (t.ex. Europeiska gemenskapens tekniska anteckningar om BAT, om BAT samt information direkt från experter). Erfarenheterna från nya produkter och anläggningar som har processteknik för lågutsläpp, liksom från anpassning av befintliga anläggningar, ökar stadigt. Därför måste denna bilaga regelbundet omarbetas och ändras. I bilagan anges ett antal kontrollåtgärder som omfattar ett urval av kostnader och verkningsgrader. Valet av åtgärder i varje specifikt fall beror på, och kan begränsas av, ett antal faktorer som t.ex. ekonomiska förhållanden, teknisk infrastruktur, befintliga anordningar för utsläppskontroll, säkerhet, energiförbrukning och om det är en ny eller befintlig anläggning. Denna bilaga omfattar utsläpp av kadmium, bly och kvicksilver och deras föreningar i fast (partikelbunden) form och/eller i gasform. Här tas vanligen inte bildandet av dessa föreningar i beaktande. Icke desto mindre har hänsyn tagits till effektiviteten hos anordningar för utsläppskontroll med avseende på tungmetallens fysiska egenskaper, särskilt för kvicksilver. De utsläppsvärden som uttrycks med mg/m3 avser standardtillstånd (volym vid 273,15 K, 101,3 kPa, torr gas) utan korrigering av syreinnehållet om inget annat anges, och beräknas i enlighet med utkast från (Comité européen de normalisation) och i vissa fall nationell provtagnings- och övervakningsteknik. ALLMÄNT FÖREKOMMANDE ALTERNATIV FÖR KONTROLL AV UTSLÄPP AV TUNGMETALLER OCH DERAS FÖRENINGAR Det finns många metoder för kontroll och förebyggande av tungmetallutsläpp. Åtgärder för minskade utsläpp fokuseras på efteranpassningsteknik och processmodifieringar (inklusive underhåll och driftskontroll). Nedanstående åtgärder, vilka kan utföras beroende på de tekniska och ekonomiska omständigheterna, finns tillgängliga: (a) Tillämpning av processtekniker för lågutsläpp, särskilt i nya anläggningar. (b) Utsläppsrening (sekundäråtgärder för utsläppsbegränsning) med filter, skrubber, adsorberare etc. (c) Byte eller beredning av råmaterial, bränslen och/eller andra tillförda material (t.ex. använda råmaterial med låg halt av tungmetall). (d) De bästa hanteringsmetoderna såsom god hushållning, förebyggande underhållsprogram eller primäråtgärder som t.ex. inneslutning av stoftalstrande enheter. (e) Lämplig miljöhanteringsteknik för användning och slutförvaring av vissa produkter som innehåller Cd, Pb, och/eller Hg. Det är nödvändigt att övervaka procedurer för utsläppsbegränsning för att garantera att kontrollåtgärder och metoder genomförs korrekt och ger en effektiv minskning av utsläppen. Övervakning av procedurer för utsläppsbegränsning skall omfatta följande: (a) Utarbeta en förteckning över de utsläppsbegränsande åtgärder som anges ovan och som redan utförts. (b) Jämföra den faktiska minskningen av utsläpp av Cd, Pb och Hg med målen i detta protokoll. (c) Med hjälp av lämplig teknik karaktärisera kvantifierade utsläpp av Cd, Pb och Hg från relevanta källor. (d) Tillsynsmyndigheter som regelbundet granskar de utsläppsbegränsande åtgärderna för att garantera deras fortsatta effektivitet. Utsläppsbegränsande åtgärder skall vara kostnadseffektiva. Kostnadseffektivitet kan grundas på totalkostnaderna per reduceringsenhet (inklusive kapital- och driftskostnader). Kostnaderna för minskade utsläpp bör även beaktas med hänsyn till hela processen. De största kategorierna när det gäller tillgängliga tekniska lösningar för kontroll av utsläppsbegränsning av Cd, Pb och Hg är primäråtgärder som t.ex. byte av råmaterial och/eller bränsle och processteknik för lågutsläpp, och sekundäråtgärder som t.ex. kontroll av flyktiga utsläpp och utsläppsrening. I kapitel IV specificeras sektorspecifika tekniska lösningar. Data om effektivitet erhålls från driftserfarenhet och anses återspegla dugligheten för befintliga anläggningar. Den allmänna effektiviteten beträffande minskning av utsläpp av rökgaser och flyktiga ämnen beror i stor utsträckning på evakueringsprestanda för gas- och stoftavskiljare (t.ex. avsugningskåpor). En infångnings/avskiljningseffektivitet på har påvisats. Erfarenheten visar att kontrollåtgärder kan minska totalutsläppen eller mer i särskilda fall. I fallet med partikelbundna utsläpp av Cd, Pb och Hg kan metallerna infångas med anordningar för stoftavskiljning. I tabell 1 anges typiska stoftkoncentrationer efter gasrening med utvalda tekniska lösningar. De flesta av dessa åtgärder har tillämpats över flera sektorer. I tabell 2 finns en översikt över lägsta förväntade prestanda vad gäller utvalda tekniska lösningar för infångande av gasformigt kvicksilver. Tillämpningen av dessa åtgärder beror på de specifika processerna och är mest relevant om det är en hög koncentrationen av kvicksilver i rökgaserna. Tabell 1: Prestanda för anordningar för stoftavskiljning uttryckt som genomsnittlig stoftkoncentration . Stoftkoncentrationer efter rening (mg/m3) Textila spärrfilter < 10 Textila spärrfilter, membrantyp < 1 Torra elektrofilter < 50 Våta elektrofilter < 50 Högeffektiva skrubbers < 50 Anm: Medium- och lågtrycksskrubbers och cyklonseparatorer är normalt mindre effektiva för stoftavskiljning. Tabell 2: Lägsta förväntade prestanda för kvicksilverseparatorer uttryckt som genomsnittlig stoftkoncentration . Innehåll av kvicksilver efter rening (mg/m3) Selenfilter < 0,01 Selenskrubber < 0,2 Kolfilter < 0,01 Kolinsprutning + stoftavskiljare < 0,05 0,1 Blysulfidprocessen < 0,05 Bolkemprocessen (Tiosulfat) < 0,1 Man bör vara noggrann med att säkerställa att dessa kontrolltekniker inte skapar andra miljöproblem. En särskild process bör inte väljas på grund av dess låga värden för utsläpp i luften om detta förvärrar den totala miljöpåverkan från utsläpp av tungmetaller, t.ex. beroende på ökad förorening av vatten genom vätskeformiga utsläpp. Även hanteringen av insamlat stoft vid förbättrad gasrening måste tas i beaktande. En negativ miljöpåverkan från hanteringen av sådant avfall reducerar vinsten från minskad stoftmängd och minskade utsläpp i luften från processen. Utsläppsbegränsande åtgärder kan fokuseras på processtekniska lösningar likväl som på utsläppsrening. Dessa två är inte oberoende av varandra. Valet av en specifik process kan utesluta vissa metoder för gasrening. Valet av kontrollteknik beror på parametrar som t.ex. koncentration av och/eller bildande av föroreningar i rågasen, gasens flödesmängd och temperatur etc. Följaktligen kan användningsområdena överlappa varandra. I så fall måste den lämpligaste tekniken väljas i enlighet med omständigheterna i det specifika fallet. Nedan beskrivs lämpliga åtgärder för att minska rökgasutsläpp inom olika sektorer. Flyktiga utsläpp måste beaktas. Kontroll av stoftutsläpp i samband med tömning, hantering och lagring av råmaterial eller biprodukter, även om det inte är relevant för långväga spridning, kan vara viktigt för den lokala miljön. Utsläppen kan minskas genom att dessa aktiviteter flyttas till helt slutna byggnader som kan utrustas med ventilation och stoftavskiljare, våtavskiljare eller andra lämpliga kontrollanordningar. Vid materiallagring utomhus bör materialet skyddas mot väder och vind. Lagerområden och -körbanor bör hållas rena. De siffror för investeringar och kostnader som visas i tabellerna kommer från olika källor och är mycket fallspecifika. De uttrycks i US-dollar enligt värde (1 US- dollar (1990) = 0,8 ECU (1990)). De beror på faktorer som t.ex. anläggningskapacitet, verkningsgraden hos reningen, rågaskoncentration, typ av teknik och val av nya anläggningar i motsats till anpassning av befintliga. Detta kapitel innehåller en tabell per relevant sektor med de största utsläppskällorna, kontrollåtgärder baserade på bästa tillgängliga teknik och deras specifika reduceringsverkningsgrad samt tillhörande kostnader när de finns tillgängliga. Reduceringsverkningsgraden avser direkta utsläpp av rökgaser om inget annat anges i tabellerna. Förbränning av fossila bränslen i allmännyttiga och industriella pannor (bilaga II, kategori 1) Förbränningen av kol i allmännyttiga och industriella pannor är en huvudkälla till antropogena kvicksilverutsläpp. Halten av tungmetaller är normalt större i kol än i olja eller naturgas. Förbättrad verkningsgrad för energiomvandling och energibesparingar kommer att resultera i minskade tungmetallutsläpp beroende på minskat behov av bränsle. Förbränning av naturgas eller alternativa bränslen med låga halter tungmetall i stället för kol resulterar också i en signifikant minskning av utsläpp av t.ex. kvicksilver. Gaskombikraftverkteknik är en ny teknik med resurser för lågutsläpp. Förutom kvicksilver släpps tungmetaller ut i fast form tillsammans med partiklar av flygaska. Olika tekniker för kolförbränning uppvisar alstring av flygaska i varierande omfattning. Mängden flygaska är 20 vid användning av rostförbränningspannor, vid förbränning på fluidiserad bädd, vid användning av ångpanna (torr) (förbränning av pulvriserat kol). Man har konstaterat att tungmetallhalten är högre i små partiklar av flygaska. Rening, t.ex. tvättning eller bio-behandling av kol minskar tungmetallinnehållet som är knutet till oorganiskt material i kolet. Graden av avlägsnade tungmetaller varierar emellertid kraftigt med denna teknik. stoft kan avlägsnas med hjälp av elektrostatisk stoftavskiljning (Electrostatic precipitation ESP) eller textila spärrfilter (Fabric filter FF) vilka kan uppnå stoftkoncentrationer på ca /m3 i många fall. Förutom vad gäller kvicksilver kan tungmetallutsläpp minskas med åtminstone . Den lägre siffran anger de mer Låg filtertemperatur bidrar till att reducera halten av gasformigt kvicksilver i utsläppsgaserna. Även tillämpning av tekniska lösningar för att minska utsläpp av kväveoxider, svaveldioxid samt stoft från förbränningsgasen kan avlägsna tungmetaller. Potentiell överföring till andra media bör undvikas genom lämplig behandling av avloppsvattnet. Med ovan nämnda tekniska lösningar varierar effektiviteten vid avlägsnande av kvicksilver kraftigt från anläggning till anläggning, vilket kan ses i tabell 3. Forskning pågår för att utveckla tekniska lösningar för avlägsnande av kvicksilver, men bästa tillgängliga teknik för detta specifika ändamål kommer att identifieras först när sådana tekniska lösningar blir industriellt tillgängliga. Tabell 3: Kontrollåtgärder, reduceringsverkningsgrad och kostnader för utsläpp vid förbränning av fossila bränslen Utsläppskälla Kontrollåtgärd(er) Reduceringsverk- ningsgrad (%) Kostnad för utsläppsbegränsande åtgärd Förbränning av eldningsolja Omställning från eldningsolja till gas Cd och Pb: 100 Hg: 70 80 Mycket fallspecifika Förbränning av kol Omställning från kol till bränslen med lägre utsläpp av tungmetaller Stoft: 70 100 Mycket fallspecifika ESP (kalla sidan) Cd och Pb: > 90 Hg: 10-40 Speciella investeringar 5-10 US$/m3 utsläppsgas (> /t) Avsvavling av våt rökgas (FGD) a/ Cd och Pb: > 90 Hg: 10-90 b/ .. Textila filter (FF) Cd: > 95 Pb: > 99 Hg: 10-60 Speciella investeringar 5-15 US$/m3 utsläppsgas (> /t) a/ Effektiviteten vid avlägsnande av kvicksilver ökar i proportion till mängden joniskt kvicksilver. Anläggningar för selektiv katalytisk reduktion (SCR) främjar bildning av Hg(II). b/ Detta avser huvudsakligen minskning av SO2. Minskningen av utsläpp av tungmetaller är en positiv bieffekt. (Speciell investering, 60-250 US$/kW.) Primär järn- och stålindustri (bilaga II, kategori 2) I detta avsnitt behandlas utsläpp från sinterverk, pelletanläggningar, masugnar och stålverk med LD-ugnar. Utsläpp av Cd, Pb och Hg sker i samband med partikulära utsläpp. Halten av dessa tungmetaller i stoftutsläppet beror på sammansättningen av råmaterialet och vilka typer av legeringsmetaller som tillsätts i ståltillverkningen. De viktigaste utsläppsbegränsande åtgärderna sammanfattas i tabell 4. Textila spärrfilter bör användas överallt där så är möjligt. Där detta inte är möjligt kan elektrostatiska stoftavskiljare och/eller högeffektiva skrubber-metoder användas. När bästa tillgängliga teknik används inom primär järn- och stålindustri kan det totala stoftutsläppet som är direkt relaterat till processen minskas till följande nivåer: /Mg Pelletanläggningar /Mg Masugnar /Mg LD-ugnar /Mg. Rökgasrening med textila spärrfilter minskar stoftinnehållet till mindre än /m3, medan man med elektrostatiska avskiljare (elektrofilter) och skrubbrar kan minska stoftinnehållet till /m3 (medelvärde beräknat ). I många tillämpningar med textila spärrfilter inom primär järn- och stålindustri kan man dock uppnå avsevärt lägre värden. Tabell 4: Utsläppskällor, kontrollåtgärder, reduceringsverkningsgrad och åtgärdskostnader inom primär järn- och stålindustri Utsläpps- källa Kontrollåtgärd(er) Reducerings- verkningsgrad (%) Kostnad för utsläppsbegränsande åtgärd (total kostnad i US $) Utsläppsoptimerad sintring Skrubbrar och elektrofilter Textila spärrfilter ca 50 > 90 > 99 .. .. Pelletanlägg- ningar Elektrofilter + kalkstensreaktor + textila spärrfilter Skrubbrar > 99 Masugnar Rening av masugnsgas Textila spärrfilter / elektrofilter Våtskrubbrar Våta elektrofilter > 99 > 99 > 99 Elektrofilter: 0,24- 1/Mg tackjärn .. .. LD-ugnar Primär stoftfiltrering: våtavskiljare / elektrofilter / textila spärrfilter > 99 Torra elektrofilter: 2,25/Mg stål Sekundär stoftfiltrering: torra elektrofilter / textila spärrfilter > 97 Textila spärrfilter: 0,26/Mg stål Flyktiga utsläpp Övertäckta transportband, kåpor, vätning av lagrade råvaror, vägrengöring 80 - 99 .. Tekniska lösningar för direkt reducering och smältning är under utveckling och kommer att kunna minska behovet av sinterverk och masugnar . Möjligheten att använda dessa tekniska lösningar är beroende av malmkvaliteten och kräver att slutprodukten bearbetas i en elektrisk bågugn, för vilken tillräckliga utsläppsbegränsande åtgärder måste vidtas. Sekundär järn- och ståltillverkning (bilaga II, kategori 3) Det är av största vikt att alla utsläpp uppsamlas effektivt. Detta kan åstadkommas med hjälp av kapsling eller flyttbara huvar, eller genom evakuering av hela byggnaden. De uppsamlade utsläppen måste renas. För alla stoftutsläppande processer inom den sekundära järn- och stålindustrin räknas stoftuppsamling i textila spärrfilter, som reducerar stoftinnehållet till mindre än /m3, som bästa tillgängliga teknik. När bästa tillgängliga teknik används även för att begränsa flyktiga utsläpp kommer det specifika stoftutsläppet (inklusive flyktiga utsläpp som är direkt relaterade till processen) inte att överstiga 0,1 till /Mg stål. Det finns många exempel på stoftkoncentrationer /m3 i renad gas när textila spärrfilter används.