prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 11 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 11 2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 13 Författningskommentarer 14 Rättsdatablad 15 3 Inledning 17 3.1 Omfattning 17 3.2 Resultatbedömning 19 3.3 Forsknings- och utbildningssamarbete inom EU 23 3.4 Utgiftsutvecklingen 24 4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 26 4.1 Omfattning 26 4.2 Utgiftsutveckling 26 4.3 Resultatbedömning 27 4.4 Förändringar 35 4.5 Prioriteringar 35 4.5.1 Tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan 35 4.5.2 Förskolan 40 4.5.3 Storstadssatsningen 42 4.5.4 Vuxenutbildning i utveckling 43 4.6 Övriga frågor 45 4.7 Revisionens iakttagelser 47 4.8 Anslag 47 A1 47 A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 50 A3 Forskning inom skolväsendet 51 A4 Program för IT i skolan 52 A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna 53 A6 i skolan 53 A7 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp 54 A8 Specialskolor och resurscenter 55 A9 Särskilda insatser på skolområdet 56 A10 Sameskolstyrelsen 73 A11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola 74 A12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 75 A13 Statens skolor för vuxna 76 A14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning 78 A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 79 A16 för utbildning och kompetensutveckling 81 5 Universitet och högskolor 85 5.1 Högre utbildning och forskning 85 5.1.1 En högskola för 2000-talet 85 5.1.2 Allmänt om högre utbildning och forskning 87 5.1.2.1 Universitet och högskolor 87 5.1.2.2 Anslagsutveckling 89 5.1.2.3 Större förändringar och prioriteringar för 89 5.1.2.4 Resultatbedömning och slutsatser 90 5.2 Kvalitet 94 5.2.1 Inledning 94 5.2.2 Jämställdhet 95 5.2.3 Studentinflytande 97 5.2.4 Bibliotek 97 5.2.5 roll 98 5.3 Grundläggande högskoleutbildning 99 5.3.1 Fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen 99 5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 102 5.3.3 Vård- och omsorgsutbildningar 105 5.3.4 Lärarutbildningar 106 5.3.5 Konstnärliga utbildningar 109 5.4 Särskilda frågor inom högskolan 112 5.4.1 IT och distansutbildning 112 5.4.2 Högskolans roll för kompetensutveckling 114 5.4.3 Högskolestudenter med utländsk bakgrund 115 5.4.4 Studenter med funktionshinder i högskolan 116 5.4.5 Utbildning i mänskliga rättigheter 117 5.4.6 Studenters personskadeskydd 117 5.5 Internationellt samarbete 117 5.6 Forskning och forskarutbildning 120 5.6.1 Den fortsatta utbyggnaden av forskningen 120 5.6.2 120 5.6.3 Vetenskapsområden 122 5.6.4 Principer för anslagstilldelning 122 5.6.5 Resurser 123 5.7 Anslagsfrågor 126 5.7.1 Anslagsordning och vetenskapsområden 126 5.7.2 Justering av per capita-ersättningar 129 5.7.3 Lokaler 129 5.7.4 131 5.8 Anslag 132 B1 : Grundutbildning 132 B2 : Forskning och forskarutbildning 133 B3 : Grundutbildning 134 B4 : Forskning och forskarutbildning 135 B5 : Grundutbildning 136 B6 : Forskning och forskarutbildning 137 B7 : Grundutbildning 138 B8 : Forskning och forskarutbildning 139 B9 : Grundutbildning 140 : Forskning och forskarutbildning 141 : Grundutbildning 142 : Forskning och forskarutbildning 143 B13 : Grundutbildning 144 B14 : Forskning och forskarutbildning 144 B15 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning 145 B16 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 146 B17 : Grundutbildning 147 B18 : Forskning och forskarutbildning 148 : Grundutbildning 149 : Forskning och forskarutbildning 150 : Grundutbildning 150 : Forskning och forskarutbildning 151 : Grundutbildning 152 : Forskning och forskarutbildning 153 B25 : Grundutbildning 153 B26 : Forskning 154 B27 /: Grundutbildning 155 B28 /: Forskning och forskarutbildning 156 B29 : Grundutbildning 156 B30 : Forskning 157 B31 : Grundutbildning 157 : Grundutbildning 158 B33 : Grundutbildning 158 B34 : Grundutbildning 159 B35 Högskolan på : Grundutbildning 160 B36 : Grundutbildning 161 B37 : Grundutbildning 162 B38 : Grundutbildning 163 B39 : Grundutbildning 164 B40 : Grundutbildning 165 B41 /: Grundutbildning 166 B42 i : Grundutbildning 167 B43 : Grundutbildning 168 B44 Kungl. : Grundutbildning 168 B45 Kungl. i : Grundutbildning 169 B46 i : Grundutbildning 170 B47 : Grundutbildning 171 B48 i : Grundutbildning 172 B49 : Grundutbildning 172 B50 i : Grundutbildning 173 B51 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. 174 B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 178 B53 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 179 B54 Sunet 180 B55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 182 6 Högskolemyndigheter 183 C1 183 C2 Verket för högskoleservice 184 184 7 Nationella och internationella forskningsresurser 187 7.1 Omfattning 187 7.2 Utgiftsutvecklingen 192 7.3 Resultatinformation 193 7.4 Bemyndiganden 200 7.5 Anslag 202 : Forskning och forsknings- information 202 : Förvaltning 202 D3 : Forskning 203 D4 : Förvaltning 204 D5 : Forskning 204 D6 : Förvaltning 205 D7 : Forskning 205 D8 : Förvaltning 206 D9 : Forskning 206 D10 : Förvaltning 207 D11 Rymdforskning 207 D12 Kungl. 208 D13 209 D14 209 D15 210 D16 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU 210 D17 Särskilda utgifter för forskningsändamål 211 D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 212 8 Gemensamma ändamål 215 8.1 Omfattning 215 8.2 Utgiftsutvecklingen 215 8.3 Resultatbedömning 215 8.4 Anslag 215 E1 Kostnader för medlemskap i m.m. 215 E2 Utvecklingsarbete inom område m.m. 216 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring, högskolelagen (1992:1434), 3. godkänner vad regeringen förordar om naturvetenskapliga och tekniska utbildningar (avsnitt 5.3.2), 4. godkänner vad regeringen förordar om lärarutbildningar (avsnitt 5.3.4), 5. godkänner vad regeringen förordar om konstnärliga utbildningar (avsnitt 5.3.5), 6. godkänner vad regeringen förordar om studenter med funktionshinder i högskolan (avsnitt 5.4.4), 7. godkänner vad regeringen förordar om satsningar på forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor (avsnitt 5.6.5), 8. godkänner de belopp för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer som regeringen förordar för de olika utbildningsområdena för (avsnitt 5.7.2), 9. medger att högst förs till anslaget B55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning från reservationer och anslagssparande enligt vad regeringen anför (avsnitt 5.8, anslag B55), 10. bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansieras under verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser som innebär åtaganden i enlighet med vad som regeringen förordar under avsnittet 7.4. 11. för anvisar anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 270 481 A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg ramanslag 297 736 A3 Forskning inom skolväsendet ramanslag 8 040 A4 Program för IT i skolan ramanslag 340 000 A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna ramanslag 110 000 A6 i skolan ramanslag 119 351 A7 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp ramanslag 21 361 A8 Specialskolor och resurscenter ramanslag 432 580 A9 Särskilda insatser på skolområdet ramanslag 271 351 A10 Sameskolstyrelsen ramanslag 34 408 A11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola ramanslag 122 531 A12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet ramanslag 72 346 A13 Statens skolor för vuxna ramanslag 39 343 A14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning ramanslag 142 483 A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna ramanslag 4 508 566 A16 för utbildning och kompetensutveckling ramanslag 11 915 B1 : Grundutbildning ramanslag 767 778 B2 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 971 152 B3 : Grundutbildning ramanslag 1 021 779 B4 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 977 719 B5 : Grundutbildning ramanslag 934 914 B6 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 795 590 B7 : Grundutbildning ramanslag 664 487 B8 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 787 066 B9 : Grundutbildning ramanslag 696 244 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 551 157 : Grundutbildning ramanslag 673 278 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 359 011 B13 : Grundutbildning ramanslag 284 051 B14 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 612 081 B15 Kungl. Tekniska högskolan: Grundutbildning ramanslag 692 578 B16 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning ramanslag 524 621 B17 : Grundutbildning ramanslag 365 143 B18 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 182 953 : Grundutbildning ramanslag 287 585 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 52 913 : Grundutbildning ramanslag 239 841 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 53 025 : Grundutbildning ramanslag 292 056 : Forskning och forskarutbildning ramanslag 53 136 B25 : Grundutbildning ramanslag 408 299 B26 : Forskning ramanslag 52 628 B27 /: Grundutbildning ramanslag 136 079 B28 /: Forskning och forskarutbildning ramanslag 21 381 B29 : Grundutbildning ramanslag 374 126 B30 : Forskning ramanslag 50 915 B31 : Grundutbildning ramanslag 22 730 : Grundutbildning ramanslag 54 675 B33 : Grundutbildning ramanslag 167 702 B34 : Grundutbildning ramanslag 201 985 B35 Högskolan på : Grundutbildning ramanslag 57 697 B36 : Grundutbildning ramanslag 197 973 B37 : Grundutbildning ramanslag 137 379 B38 : Grundutbildning ramanslag 218 695 B39 : Grundutbildning ramanslag 155 421 B40 : Grundutbildning ramanslag 138 131 B41 /: Grundutbildning ramanslag 115 526 B42 i : Grundutbildning ramanslag 34 884 B43 : Grundutbildning ramanslag 98 599 B44 Kungl. : Grundutbildning ramanslag 46 461 B45 Kungl. i : Grundutbildning ramanslag 87 506 B46 i : Grundutbildning ramanslag 284 727 B47 : Grundutbildning ramanslag 295 865 B48 i : Grundutbildning ramanslag 13 728 B49 : Grundutbildning ramanslag 148 737 B50 i : Grundutbildning ramanslag 22 332 B51 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. ramanslag 1 488 850 B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ramanslag 336 612 B53 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor ramanslag 198 838 B54 Sunet ramanslag 34 995 B55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning ramanslag 1 056 161 C1 ramanslag 129 113 C2 Verket för högskoleservice ramanslag 10 177 ramanslag 313 566 : Forskning och forskningsinformation ramanslag 90 585 : Förvaltning ramanslag 22 200 D3 : Forskning ramanslag 206 546 D4 : Förvaltning ramanslag 10 777 D5 : Forskning ramanslag 336 658 D6 : Förvaltning ramanslag 10 336 D7 : Forskning ramanslag 722 029 D8 : Förvaltning ramanslag 20 656 D9 : Forskning ramanslag 241 402 D10 : Förvaltning ramanslag 8 415 D11 Rymdforskning ramanslag 121 446 D12 Kungl. ramanslag 196 145 D13 ramanslag 8 360 D14 ramanslag 38 056 D15 ramanslag 22 670 D16 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU ramanslag 11 556 D17 Särskilda utgifter för forskningsändamål ramanslag 86 516 D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning ramanslag 64 130 E1 Kostnader för medlemskap i m.m. ramanslag 37 162 E2 Utvecklingsarbete inom område m.m. ramanslag 19 959 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 a, 7 och 8 §§ skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3 a § Vissa bestämmelser om utbildningens omfattning i (timplan) framgår av bilaga 3. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får Vissa bestämmelser om utbildningens omfattning i (timplan) framgår av bilaga 3. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 1. meddela de närmare föreskrifter angående tillämpning av timplanen som behövs, 1. meddela de närmare föreskrifter angående tillämpning av timplanen som behövs, 2. göra begränsade avvikelser från timplanen, om det finns särskilda skäl. 2. för särskilda utbildningar meddela föreskrifter om avvikelser från timplanen, och 3. i övrigt göra begränsade avvikelser från timplanen, om det finns särskilda skäl. 7 § Hemkommunen är skyldig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. När en elev till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet, skall hemkommunen svara för att eleven utan extra kostnader får tillfredsställande förhållanden. Hemkommunens skyldighet enligt första och andra styckena omfattar inte 1. sådana elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle ha placerat dem i om något önskemål om en viss skola inte framställts, eller 2. sådana elever som avses i 8 och 8 a §§. För sådana elever som avses i 8 § skall den mottagande kommunen under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen sörja för kostnadsfri skolskjuts inom den kommunen. Kostnaden härför ingår i de utbildningskostnader som avses i 8 §. För sådana elever som avses i 8 § första stycket skall den mottagande kommunen under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen sörja för kostnadsfri skolskjuts inom den kommunen. Kostnaden härför ingår i de utbildningskostnader som avses i 8 §. 8 § En kommun skall i sin grundskola även ta emot en elev för vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att sörja, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. En kommun som på grund av sådan skyldighet tar emot en elev har rätt till ersättning för sina kosnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Innan kommunen fattar beslut om att för visst läsår ta emot en sådan elev skall den inhämta yttrande från elevens hemkommun, om sådant yttrande inte bedöms som onödigt. Den rätt en kommun har enligt första stycket att få ersättning för sina kostnader skall kommunen också ha i fråga om elever i sådana särskilda utbildningar som regeringen bestämmer. Vid fastställande av kostnaderna skall hänsyn tas till utgående statsbidrag. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 5 § För forskarutbildning finns de vetenskapsområden som bestämmer. Dessa vetenskapsområden finns vid universiteten. På ansökan av en högskola som inte är universitet, kan besluta att ett eller flera av vetenskapsområdena skall finnas vid den högskolan. Ett sådant beslut får meddelas, om grundutbildning och forskning vid högskolan har en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdet att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. För forskarutbildning finns de vetenskapsområden som bestämmer. Dessa vetenskapsområden finns vid universiteten. På ansökan av en högskola som inte är universitet, kan regeringen besluta att ett eller flera av vetenskapsområdena skall finnas vid den högskolan. Ett sådant beslut får meddelas, om grundutbildning och forskning vid högskolan har en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdet att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Denna lag träder i kraft . Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 4 kap. 3 a § Den nya lydelsen av punkt 2 innebär att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, ges ett bemyndigande att för särskilda utbildningar meddela föreskrifter om avvikelser från timplanen. Innebörden av bemyndigandet är bl.a. att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall kunna göra de avvikelser från timplanen som behövs för att den försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i som beskrivits i avsnitt 4.6.1 skall kunna permanentas. Ändringen i tredje stycket innebär att de elever som kommer att gå i sådana särskilda utbildningar som regeringen bestämmer i enlighet med det nya tredje stycket i 8 § inte skall omfattas av bestämmelserna om skolskjuts i 7 § tredje stycket. Tredje stycket är nytt. Regeringen ges ett bemyndigande att bestämma att i fråga om vissa utbildningar skall den mottagande kommunen ha rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Dock skall vid fastställande av kostnaderna hänsyn tas till det statsbidrag som eventuellt utgår till utbildningen. Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 2 kap. 5 § Ändringen innebär att en ansökan av en högskola om att ett eller flera vetenskapsområden skall finnas vid högskolan skall prövas av regeringen i stället för av . Av 7 kap. 2 § regeringsformen följer att regeringen vid sin beredning av sådana ärenden har att hämta in upplysningar och yttranden från berörda myndigheter. Det införs inte någon övergångsbestämmelse med avseende på de ärenden som med stöd av äldre regler är under handläggning vid . Av allmänna principer följer att skall lämna över till regeringen samtliga ansökningar som kommit in till verket före och inte avgjorts av verket. Närmare kommentarer om paragrafens innebörd i övrigt finns i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141 s. 59 f.). Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upphäver eller upprepar ett normgivningsbemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG-regler Lag om ändring i skol- lagen (1985:1100) 4 kap. 3 a och 8 §§ 3.1 Omfattning Utgiftsområdet avser barnomsorg och skola, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom område. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19972 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 19982 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 25 122 27 111 27 666 29 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldreanslag. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Full behovstäckning har i stort sett uppnåtts i barnomsorgen. står dock många barn med arbetslösa föräldrar utanför barnomsorgen även om antalet kommuner där barn till arbetslösa får behålla sin plats i barnomsorgen har ökat något . Antalet barn i förskoleåldern av de sjunkande födelsetalen som antalet barn ökar i grundskoleåldrarna. Vid slutet av var av alla barn inskrivna i någon form av förskoleverksamhet. Praktiskt taget samtliga 6-åringar var inskrivna i förskola eller skola. Andelen anställda med högskoleutbildning i förskola och fritidshem har ökat och utgör av personalen. resultat är goda även internationellt sett. Det finns dock problem i matematik och i vissa naturorienterande ämnen och för elever i behov av särskilt stöd även om resultaten i matematik har förbättrats väsentligt . När slutbetyg från årskurs 9 i gavs första gången i det nya betygssystemet var enligt en urvalsundersökning antalet elever som saknar betyg i engelska och svenska lägre än i de tidigare terminsbetygen. Av de elever som lämnade gick i gymnasieskolan . Det är samma andel som under de tre närmast föregående åren. Statistik visar på genomgående goda resultat i gymnasieskolan. Enligt en världsomspännande undersökning har en internationell tätposition vad gäller kunskaper både i naturvetenskap och matematik. Det finns dock en oroväckande hög andel elever på vissa program, framför allt fordons-, bygg- och industriprogrammet, med icke godkänt betyg i vissa kärnämneskurser. hade av landets 20-åringar fullbordat en gymnasieutbildning. Övergången till högskolan efter avslutad gymnasieskola har ökat från . Enligt en undersökning av har eleverna en övervägande positiv inställning till skolan. Kostnaderna per elev har ökat något. Den kommunala vuxenutbildningen har till följd av den särskilda vuxenutbildningssatsningen, , ökat mycket kraftigt i volym och även förnyats till innehåll och arbetsformer. Enligt uppgick det totala antalet personer i gymnasial vuxenutbildning till drygt 200 000. Omräknat till årsstudieplatser motsvarar detta 115 000, varav merparten i . Därutöver fanns cirka 50 000 personer i grundläggande vuxenutbildning och 9 000 i påbyggnadsutbildningar. Kommunerna har till följd av ökat andelen yrkesinriktade utbildningar. Andelen orienteringskurser har dock varit mindre än vad kommunerna planerat. Största andelen av genomförda utbildningar inom finns inom områdena språk, matematik och naturvetenskap samt samhällsvetenskap, information och data. Av deltagarna var i genomsnitt kvinnor. Andelen deltagare var och var födda utomlands. hade en tidigare utbildning motsvarande högst grundskola. Kommuner och landsting svarar för av genomförandet av all verksamhet inom gymnasial vuxenutbildning, folkbildningen för och övriga anordnare för . I en utvärdering som genomförts av på uppdrag av framgår att av deltagarna är tillfredsställda med sina studier och att var mycket motiverade att delta i utbildningen. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) har utvecklats och antalet platser har utökats. kommer verksamheten att omfatta 12 000 platser och vid fördelningen av platser skall bristyrkesområden prioriteras. Utbildningarna är till en tredjedel arbetsplatsförlagda och återfinns inom 14 olika branschområden. Tillverkningsområdet är störst med cirka 50 utbildningar och därefter IT med 46 utbildningar. Av de studerande är kvinnor och är födda utomlands. Enligt uppgifter från yrkesutbildning har drygt 700 personer avslutat utbildningen t.o.m. . Bland dessa har , enligt vad som var känt vid utbildningstidens utgång, löfte om anställning. Intresset för den grundläggande högskoleutbildningen är fortsatt stort. Antalet sökande till högre utbildning fortsätter att öka, både vad avser antalet sökande totalt och antalet nya sökande, dvs. sökande som inte varit registrerade på någon högskola. Antalet registrerade studenter ökade till drygt 300 000 /97. Ökningen av antalet registrerade studenter var procentuellt sett särskilt stor för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Inom båda dessa områden ökade andelen kvinnor. Sammantaget har högskolorna fullgjort sina utbildningsuppdrag och enligt prognoser även . Ett kvalitetsutvecklingsarbete bedrivs inom hela högskoleområdet och följs upp kontinuerligt av . Antalet nyantagna till forskarutbildningen har ökat liksom antalet aktiva i forskarutbildningen och antalet forskarexamina. /97 antogs 3 400 nya forskarstuderande mot 3 300 /96. Andelen kvinnor i forskarutbildningen ökar också. Av de nyantagna 1996/97 var kvinnor, en ökning med flera procentenheter i förhållande innan. /97 avlades 1 720 doktorsexamina mot 1 600 året innan och antalet licentiatexamina ökade från 820 till 840. Andelen kvinnliga professorer fortsätter också att öka och var . beslutade om mål för forskningspolitiken. Nästa forskningspolitiska proposition kommer att framläggas . Den totala kostnaden för den högre utbildningen i uppgick till , inklusive forskningen och centrala myndigheter, men exklusive studiestöd Större genomförda förändringar infördes en läroplan för förskolan (Lpfö 98). Vidare har läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) anpassats till att också omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. Kommuner och landsting har tillförts i ökade allmänna statsbidrag och ytterligare för att möjliggöra satsningar på skola, vård och omsorg. Enligt en uppföljning av SCB avser kommuner och landsting att använda största delen av de ökade bidragen inom dessa områden. Utvecklingen av vuxenutbildningen har fortsatt genom en utökning av antalet platser inom och en successiv reformering har inletts. Även den kvalificerade yrkesutbildningen har utökats. Anslagen till forskning vid de mindre och medelstora högskolorna har förstärkts.