prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Den statliga revisionsverksamheten som ligger under regeringens kontrollorgan har förändrats utökats genom att antalet revisionsobjekt har ökat (från 449 st /95 till 516 st ). Antalet affärsverk och myndigheter har i stort sett varit oförändrat, medan däremot har antalet statliga stiftelser fördubblats mellan budgetåren 1995/96 och 1997, från 50 till 100 stycken, vilket förklaras av införandet av stiftelselagen . Därtill kommer granskning av de myndigheter som hanterar bidragsmedel från EU. Arbetet med utveckling av god redovisnings- sed, inte bara inom offentlig sektor utan även inom näringslivet, har fortsatt. Regeringen gör bBedömningen att behovet av föreskrifter och råd inom redovisningsområdet är stort. För målet Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt kan bl.a. anges när det gäller offentlig upphandling att u Uppskattningar som gjorts värderar marknaden för offentlig upphandling i till . Staten beräknas stå för , kommunerna tillsammans med de kommunala bolagen för och landstingen för av upphandlingen. För att underlätta för anbudsgivare ställs enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () krav på alla offentliga organisationer att genomföra en upphandling om värdet av den tänkta varan/tjänsten överstiger vissa, på EU- direktiv grundade, tröskelvärden. (lagen (1997:1068) om offentlig upphandling - ). har utvärderats (se vidare under 3.3.3). Nära knutet till upphandlingsområdet är den statliga inköpssamordningen. I betänkandet Den särskilda utredningen statlig inköpssamordning (SOU 1997:130) konstaterasr att samordning av inköp med s.k. ramavtal som resultat inte har inte skett i någon större utsträckning. Det nuvarande utnyttjandet av ramavtalen uppgår till , lågt räknat. Kännedomen om avtalen bedöms som låg inom myndigheterna och många avtal överlappar varandra inom samma produktområde. En rReformen av statens fastighetsförvaltning och myndigheternas lokalförsörjningsansvar genomfördes . Omläggningen kom dock tidsmässigt att sammanfalla med efterkrigstidens djupaste kris på fastighetsmarknaden som den genomfördes . Reformen har haft positiva effekter på myndigheternas hantering av lokalförsörjningsfrågorna som vissa problem dock också uppstod. För en kostnadseffektiv hantering och förvaltning av statsfinanserna är ett mål krävs tillförlitliga prognoser och analyser. Här kan nämnas att Fförutsättningarna för den statliga prognosverksamheten har förändrats. I och med införandet av ett utgiftstak för den offentliga ekonominsektorn, har kraven på utfalls- och prognosinformationen höjts väsentligt. Det är viktigt att prognosverksamheten har hög precision och förmåga att kunna analysera de avvikelser som förekommer. var som den nya utgiftskontrollen tillämpades för samtliga inkomsttitlar och utgiftsanslag. Förhållandena inom området avseende statistikmålet för den statliga statistiken har i hög grad präglats av medlemskapet i EU och den statistikreform som genomfördes 1994en och medlemskapet i EU. Reformen har medfört stora förändringar i ansvarsfördelning och finansiering av den officiella statistiken. Medlemskapet i EU har påverkat statistikområdet genom krav på anpassning av medlemsländernas statistik. Det fördjupade samarbetet inom unionen och den pågående utvidgningen innebär att Europeiska kommissionen fortlöpande ställer krav på uppbyggnad av ny statistik. Kraven har främst rört den ekonomiska statistiken. EU:s statistikprogram indikerar att kommissionen och andra EU-organ kommer att ställa krav på ytterligare statistik för att belysa utvecklingen inom bl.a. sysselsättningsområdet. Inom området som rör målet att de statliga myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet kan sägas att bilden av vilket slags stöd som erbjuds genom de verksamheter som bedrivs inom utgiftsområdet, ser någorlunda lika ut jämfört . Däremot har mycket hänt sett ur ett ansvars- och organisationsperspektiv; myndigheter har lagts ned, omorganiserats, delats eller tillkommit. Stöd för befintliga statliga personaladministrativa system ges fr.o.m. enbart från ESV, sedan regeringen renodlat verksamheten vid Statens pensionsverkPV till attrenodlat sin verksamhet till att gälla endast pensionsfrågor. avvecklades /98. och nNumera är det Statskontoret som har ansvaret för att bl.a. utföra analyser av lokalanvändning och lokalkostnader i staten som underlag för effektivisering av den statliga lokalförsörjningen. Flera av myndigheterna inom utgiftsområdet har en stabsfunktion, vilket innebär att de även är en viktig resurs för och inte endast fungerar som stöd för andra myndigheter. har stödet till ökat, bl.a. som en följd av de krav som lagen (1996:1059) om statsbudgeten ställer på regeringen att redovisa resultat till . Inom området som rör målet för det finansiella systemet kan konstateras att den allmänna ekonomiska och finansiella utvecklingen i var stabil. Finanssektorn präglades av strukturomvandling i riktning mot ökad konsolidering. Flera större sammanslagningar genomfördes av banker, försäkringsbolag och andra finansiella institut, både inom och över branschgränser. Den ökade konsolideringen beror bland annat på en ökad internationell konkurrens som väntas förstärkas än mer genom bildandet av EMU. De finansiella instituten söker större marknadsandelar och internationella samarbetspartners för att möta den ökande konkurrensen. SedanUnder uppstod har viss oro rått på den globala finansmarknaden som en följd av bl.a.finansiell oro i världen genom de ekonomiska problemen i . Denna oro medförde att de senaste årens kraftiga börsuppgång i avbröts och att kurserna gick ned. Krisen i har fortsatt att påverka den globala finansmarknaden . För skadeförsäkringssektorn har lönsamheten varit vikande. stagnerande och växande skade- och driftskostnader resulterat i en vikande lönsamhetstrend. Inom värdepappersområdet har lönsamheten varit god, bl.a. som en effekt av den höga omsättningen på . Den nära kopplingen mellan börsomsättningen och resultat inom värdepapperssektorn gör att förhållandena snabbt kan skifta, även om marknaden betraktas som relativt robust. Utvecklingen i och andra omvärldsförändringar kan komma att få en betydande påverkan på situationen. Regeringens mål för upplåning och statsskuldsförvaltning är att kostnaden för den faktiska skulden skall vara lägre än kostnaderna för de s.k. riktmärkesportföljer som avspeglar en hypotetisk, standardiserad upplåningsstrategi. har kostnaderna för statsskulden understigit riktmärkesportföljernas kostnader med . Skapandet av en gemensam valuta inom EU påverkar upplåning. Både låntagare och placerare kommer att ha lättare att låna och investera utanför det egna landet. Konkurrensen på kapitalmarknaden kommer som en följd av detta troligen att öka. Det är därför viktigt att fortsätta utvecklingen av den svenska kapitalmarknaden och tydligt etablera svenska staten som en låntagare på den allt mer konkurrensutsatta europeiska kapitalmarknaden. 11.3.2 De viktigaste statliga insatserna Inom ramen för målet att skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse.... kan nämnas att regeringen lade fram en förvaltningspolitisk proposition (prop. 1997/98:136), där riktlinjer angavs för det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga förvaltningen. Utifrån dessa riktlinjer kommer ett flerårigt handlingsprogram att tas fram (se vidare under avsnitt 9.3 i volym I). Regeringen har i samband med den förvaltningspolitiska propositionenovanstående även beslutat att en ny myndighet för kvalitets- och kompetensutvecklingsfrågor skall bildas fr.o.m. . Myndighetens uppgift är att främja en gemensam, grundläggande statlig förvaltningskultur och förvaltningsetik och stödja kompetensförsörjning och systematiskt kvalitetsarbete inom den statliga förvaltningen. En renodling av som revisionsorgan har genomförts. Det nybildade () har fr.o.m. övertagit ansvaret för ekonomistyrningen i statsförvaltningen. ESV har fått en tydlig roll som och övriga myndigheternas stöd i frågor som rör resultatstyrning och finansiell styrning. Till ESV har också SPV:s personaladministrativa verksamhet förts, vilket gör att stödverksamhet som handlar om de statliga ekonomi- och personaladministrativa systemen nu är samlade vid en och samma myndighet. har rådgivning och stöd i olika former till från bl.a. RRV och Statskontoret genomförts. Tillsammans med har dessa myndigheter arbetat vidare med att utveckla resultatstyrningen, bl.a. som en följd av de ökade kraven i lagen om statsbudgeten. En utredning har genomförts med uppgift att se över hur Statskontoret skall kunna tillgodose regeringens och behov av såväl omfattande utvärderingar som mer avgränsade utredningsinsatser. Arbetet med (Verktyg för ekonomistyrning i staten) vilket syftar till att skapa ett integrerat statligt koncernsystem för prognoser, budgetering, koncernredovisning, resultatstyrning och betalningsinformation, har fortsatt planenligt . Statens betalningsflöden är omfattande och därmed får också betalningstidpunkterna en stor betydelse. Betalningstidpunkterna har därför setts över . har lämnat förslag på både färre utbetalningstidpunkter och senarelagda utbetalningsdagar, vilka kan ge besparingar på om förslagen genomförs. En daglig uppföljning av betalningar har bidragit till att effektivisera myndigheternas betalningsrutiner. Inom ramen för målet Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, har regeringen gett Kammarkollegiet i uppdrag att utveckla, samordna och följa upp den statliga upphandlingen. Regeringen anser att en miljöanpassad upphandling är viktig. Regeringen har som ett led i detta arbete bl.a. tillsatt en delegation för ekologiskt hållbar upphandling vars uppgift består i att driva på arbetet att utveckla miljöanpassad upphandling. Delegationen skall slutredovisa sitt arbete . Regeringen bedömer att ytterligare effektiviseringar inom lokalförsörjningsområdet kan göras. Regeringen har därför bl.a. tagit initiativ till utarbetandet av en modell för redovisning av effektiviteten i myndigheternas lokalförsörjning. Regeringen har uppdragit åttill Statskontoret lämnat i uppdrag att utreda hur regeringens styrning och kontroll av den statliga lokalförsörjningen kan förbättras. Uppdraget kommer att redovisas . För att nå målet förInom den statliga prognos- och analysverksamheten har arbete pågått med att utveckla såväl träffsäkerhet som tillförlitlighet och relevans. prognoshorisont har utvecklats och sträcker sig nu längre än . Även har arbetat med att som en komplettering till de fyra konjunkturprognoserna, göra beräkningar med ett längre tidsperspektiv (medelfristiga beräkningar). Dessa beräkningar kan sägas syfta till att beskriva realistiska utvecklingsbanor för svensk ekonomi . Att öka användbarheten i prognoserna för olika målgrupper har också varit ett viktigt inslag i myndigheternas utvecklingsarbete. Som exempel kan nämnas att RRV har arbetat med att utveckla prognosen för statsbudgeten så att den anpassas för olika användare. Flera myndigheter har valt att arbeta med mer utåtriktad information. Det Uutvecklingsarbetet som har bedrivits inom ramen för statistikmålet och som särskilt gäller den ekonomiska statistikenden ekonomiska statistikens område har främst inriktats på att förbättra kvaliteten i national- räkenskaperna. Arbetet kommer att fortsätta 1999 och avser bl.a. beräkningar av privat konsumtion, detaljhandelns omsättning, utrikeshandeln och offentlig sektor. På initiativ av har det inrättats ett stati- stikråd som har till uppgift att samordna utformningen av finansmarknadsstatistiken. EU-anpassningarna på statistikens område har varit omfattande. Arbetet bedrivs i ett 90-tal grupper, inom ramen för EuropeiskaU- kommissionen, där SCB och andra statistikansvariga myndigheter är representerade. Medlemsländerna producerar och finansierar statistiken medan Europeiska Ukommissionen ansvarar för sammanställning och publicering. Kommissionen ger i vissa fall ekonomiskt stöd till medlemsländerna för att utveckla ny statistik. Regeringen bedömer att det är motiverat att närmare studera effekterna av statistikreformen. Efter bemyndigande av Rregeringen har därför tillkallat en särskild utredare tillkallats förmed uppgift att utvärdera statistikreformen samt analysera EU-medlemskapets effekter och lämna förslag till eventuella förändringar i den officiella statistiken. Uppdraget skall redovisas . Inom ramen för målet förNär det gäller det finansiella systemet har ambitionsnivån vad gäller kontroll av riskhanteringen i de finansiella instituten höjts . har vidareutvecklat tillsynsverksamheten för bedömning av risker i handel med finansiella instrument. Dessutom har tillsynen av kapitaltäckningsreglerna i stora banker undersökts och redovisningsreglerna för instituten utvecklats för att förbättra genomlysningen av institutens finansiella ställning. beslutade (prop. 1997/98:154, bet. 1997/98:FiU29, rskr. 1997/98:253) om en ny modell för statsskuldsförvaltningen. Målet är att statens skuld skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Till skillnad frånmot tidigare, då regeringen enbart angav riktlinjer för skulden i utländsk valuta, skall regeringen nu ange riktlinjer för hela statsskuldsportföljen. Därmed ges möjlighet att anlägga ett helhetsperspektiv på statsskuldsförvaltningen. Utvärderingen av statsskuldsförvaltningen kommer att lyftas fram genom att utvärdering skall ske i en årlig skrivelse till . Med anledning av omställningen av datasystemen i samhällets olika sektorer avser regeringen att lämna en särskild skrivelse till om aktuellt läge, planerade och vidtagna åtgärder. Skrivelsen planeras att lämnas . 11.3.3 Effekter av de statliga insatserna När det gäller målet skall bedrivas effektivt... och i det allmännas intresse kan det t.ex. konstateras att arbetet med att införa mål- och resultatstyrning inom statsförvaltningen bl.a. har genererat ökad möjlighet till kontroll över statsbudgeten och den statliga verksamheten. Redovisning av månadsvisa utfall på statsbudgeten, ett utvecklingsarbete med prognoser samt en utvecklad resultatdialog mellan regering och myndigheter, men även mellan regering och riksdag, har bidragit till detta. Förekomsten av resultatredovisning i budgetpropositionen har ökat efter införandet av budgetlagen (se RRV 1998:46). Även kvaliteten på resultatinformationen har höjtsutvecklats positivt. Ännu återstår dock mycket arbete med att förbättra redovisningen. På myndighetsnivå visar en studie (RRV dnr. 23-96-2125) som sträcker sig över , att en majoritet ser Enligt en undersökning som RRV har gjort (Dnr. 23-96-2125) och som sträcker sig över , ser majoriteten av myndigheterna utvecklingen av resultatstyrningsfrågorna som något positivt och resultatkulturen har på de flesta håll fått ett ordentligt fäste. Sedan den nya förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisningar m.m. trädde i kraft har regeringens roll som aktiv beställare av resultatinformation ökat i betydelse. Vid flera departement har det utvecklats en större medvetenhet kring betydelsen av att vara en aktiv beställare, medan det på andra håll fortfarande finns brister. VissaEffekterna av den revisionsverksamhet som bedrivs inom statsförvaltningen kan utläsas bl.a. i hur de aktörer som erhållit påpekanden av något slag har åtgärdat fel och brister . Av de 227 påpekanden som RRV:s årliga revision gav hade åtgärdats , (vilket ligger något under föregående budgetårs resultat, då av påpekandena hade åtgärdats ). effekter av revisionsverksamheten kan härröras till RRV:s effektivitetsgranskningar. En genomgång som RRV gjort av dessa visar att av de förslag och iakttagelser som verket lämnat till regeringen , fått påvisbara resultat. I syfte att stärka kontrollen av medelsförvaltningen i staten (avsnitt 4.5) harkan det konstateras att flera projekt avslutats som lagt fram förslag lagts framtill åtgärder bl.a. beträffande svart arbete och , datorrelaterade missbruk och brottslighet samt talsvarsteknik för att kunna kontrollera att arbetssökanden står till arbetsmarknadens förfogande. Avslutade och pågående projekt tjänar som viktigt underlag i regeringens fortsatta beredning. Vad gäller det statliga betalningssystemet kan det konstateras att kostnader för staten uppstår både vid ut- och inbetalningar, till största delen beroende av den s.k. float som uppstår vid inbetalningar. uppskattades floatkostnaden till . har floatkostnaden reducerats betydligt, eller /91. Kostnaderna kan dock reduceras ytterligare, bl.a. genom att myndigheterna mer omsorgsfullt väljer betalningstjänst och betalningsförmedlare med hänsyn till respektive myndighets behov och betalningsmönster. Den ökade andelen myndigheter som fick betyget fullt tillfredsställande i EA-värderingen kan ses som en indikator på att den interna kontrollen och redovisningen har blivit bättre vid myndigheterna. Det är regeringens bedömning att verksamheten som bedrivits inom ramen för målet stöd av hög kvalitet till myndigheterna bl.a. genom regler och utbildningsinsatser av olika slag, i kombination med reglerna för området har bidragit till denna positiva utveckling, samt det faktum att själva värderingen faktiskt görs. EA-värderingen visar att /95 har andelen myndigheter med omdömet fullt tillfredsställande ökat från , medan gruppen tillfredsställande har sjunkit från . Gruppen ej tillfredsställande har legat relativt stilla. Inom området som röret målet Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt kan anges att reformen av statens fastighetsförvaltning och myndigheternas lokalförsörjningsansvar har utvärderats. Lokalkostnader och lokalanvändning analyseras numera på ett helt annat sätt än tidigare i myndigheternas verksamhetsplanering. Lokalanvändarna anser att det nuvarande systemet fungerar bättre än det tidigare. Regeringens bedömning är att reformen har inneburit en positiv förändring och att principerna bakom den skall ligga fast. Effekterna av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling utvärderades av () . I utvärderingen konstaterades bl.a. att regelefterlevnaden är bristfällig på många håll. Efter bemyndigande av Rregeringen har tillsatt en särskild utredare tillsatts med uppgift att utreda organisationen av NOU och vilka uppgifter nämnden bör ha med hänsyn till behovet av tillsyn av offentlig upphandling. En översyn skall även göras av vissa bestämmelser i . Möjligheterna att effektivisera den offentliga upphandlingen skall vara utgångspunkten för utredningen. Effekter och resultat av de statliga insatserna inom på statistikmålets område ens område är svårbedömda. Statistik över allmänna samhällsförhållanden är en självklar del i ett modernt samhälle och används för planering, beslut och utvärdering inom alla samhällssektorer. Statistik fyller också en viktig funktion som underlag för massmedias granskning av samhället. Likaså har forskningen behov av omfattande statistiskt underlag. Den statistikreform som genomfördes var avsedd att bidra till en förbättrad anpassning av statistikens volym och inriktning till användarnas behov. Den särskilde utredaren med uppgift att utvärdera reformen har bl.a. till uppgift att analysera reformens effekter i detta avseende. Inom ramen för målet avseende det finansiella systemet bidrar de nya redovisningsreglerna och tillsynsinsatserna till en bättre genomlysning av institutens finansiella situation. En undersökning av ett antal instituts årsredovisningar visar att reglerna resulterat i ökad användning av marknadsvärdering och i en tydligare redovisning av derivatpositionerna. En bättre genomlysning av institutens finansiella ställning ökar dessutom andra marknadsaktörers möjlighet att övervaka risktagandet i de enskilda instituten, vilket torde öka disciplinen hos dessa institut. Målet för upplåning och statsskuldsförvaltning är att kostnaden för den faktiska skulden skall vara lägre än kostnaden för de s.k. riktmärkesportföljerna. har den faktiska skuldens kostnader understigit portföljernas kostnader med . var den verkliga skuldens kostnader lägre än riktmärkesportföljernas. Genom marknadsvårdande insatser har främjat effektiviteten på den inhemska kapitalmarknaden. En ökad effektivitet bidrar till en allmänt lägre inhemsk räntenivå. Genom dessa åtgärder har också bidragit till lägre upplåningskostnader för staten. 11.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen gör utifrån ovanstående redovisning bedömningen att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet samhällsekonomi och finansförvaltning har varit tillfredsställande. Utgiftsområdets verksamheter har en viktig roll i arbetet med att vidareutveckla den statliga förvaltningen samt att ge riksdag, regering och andra, statliga såväl som icke- statliga aktörer relevant och tillförlitligt underlag inför beslut. Förvaltningen av statsskulden samt bevakning av och prognoser över statsbudgeten har utvecklats och skötts tillfredsställande. Arbetet har bedrivits väl i linje med regeringens saneringspolitik och stramhet i budgetprocessen. Vad gäller målet arbetetatt tillförsäkra säkerställa att hushållningen av statens resurser sker på ett effektivt sätt visar resultatbedömningen ovan redovisad på utgiftsområdesnivå och i de följande avsnitten på verksamhetsområdes- och anslagsnivå sammantaget på en positiv utveckling . I arbetet med att ytterligare stärka effektivisering och utveckling av statlig förvaltning är en kontinuerlig anpassning och utveckling av organisation och struktur för de centrala stabsmyndigheterna väsentlig. I den pågående strukturella utvecklingen inom området ingår etablering av den nya myndigheten , omvandlingen av RRV till ett renodlat revisionsorgan, inrättandet av en ny myndighet för kvalitets- och kompetensförsörjning samt en precisering av Statskontorets roll och uppgifter. Även vad gäller arbetet med att eftersträva att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd ger den samlade resultatbedömningen vid handen att utvecklingen har varit positiv. Regeringen anser att det är av största vikt att verksamheten inom utgiftsområdetutgiftsområdets arbete fortsätter att utvecklas. Särskilt viktigt är att myndigheter inom utgiftsområdet än mer beaktar användare och potentiella användare i de insatser som görs, oavsett om det rör sig om prognoser, administrativa tjänster eller officiell statistik. För tjänster och produkter i form av utredningar, system och stöd av olika slag måste det ske en kontinuerlig utveckling och anpassning till användarnas behov och efterfrågan. Det är för regeringen även viktigt att de myndigheter som har ett nära samarbete i vissa frågor (statistik och prognoser, utredningar och analyser) utvecklar detta samarbete ytterligare. För att främja statsförvaltningens utveckling i sin helhet bör således en helhetssyn eftersträvas för verksamheterna inom området. 12 Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning 12.1 Omfattning Verksamhetsområdet och utveckling av statlig förvaltning omfattar myndigheter med stabsfunktion eller som har annan central betydelse för hur statsförvaltningen bedrivs, utvecklas och effektiviseras, följs upp och kontrolleras. Området består av , (), Kammarkollegiet, (), (), (), (), (), Statskontoret, anslag för Kontrollfunktionen i staten och övrigt utvecklingsarbete samt () garantiverksamhet, kassahållnings-, in- och utlåningsverksamhet. 12.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 585,8 885,6 812,6 886,9 744,7 734,1 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall och 1998 Redovisas under respektive anslagsavsnitt.