prop · GM03132 · 1999-01-01 00:00:00 — Fortsatt låg inflation och förväntningar om en förestående konjunkturavmattning till följd av Asienkrisen ledde till att de internationella räntorna fortsatte att falla . spred sig krisen även till andra länder. inställde betalningarna på delar av sina skulder. Situationen förvärrades vid kollapsen av i . Konsekvenserna för de finansiella marknaderna blev djupgående och yttrade sig bl.a. i kraftigt höjda räntekostnader för låntagare med sämre kreditvärdighet. Flykten till placeringar som uppfattades som säkra ledde också till stark press på mindre valutor. Den svenska räntedifferen- sen mot på längre löptider steg från rekordlåga nivåer av 20 punkter till strax under 100 punkter. Farhågor för en global likviditetskris gjorde att Federal Reserve, trots en stark inhemsk efterfrågan, i tre steg sänkte styrräntan till . Till följd av fort- satt låga inflationsutsikter sänkte styrräntan i fyra steg från till . I syfte att likställa styrrän- torna inför introduktionen av euron och upprätthålla prisstabilitet sänkte euroområdets centralbanker i en gemensam aktion sina styrräntor till , med undantag för som sänkte till . Utvecklingen på världens börser har i stort sett följt den generella eko- nomiska utvecklingen. Stigande räntor och höga inflationsför-väntningar ledde till en svag utveckling på aktier . , som generellt kännetecknades av sjunkande långräntor och förbättringar av de offentliga finanserna i många länder, uppvisade aktiemarknaderna i väst- världen, med undantag för , en i stort sett obruten uppgång. Asien- krisen som inledningsvis hade relativt milda inverkningar på finans- marknaden medförde endast ett temporärt avbrott i uppgången. Krisen i drabbade dock världens börser i större omfattning då investe- rare viktade om sina portföljer till placeringar med lägre kreditrisk. De amerikanska aktieindexen sjönk medan det svenska OMX under loppet av tappade . Trots kriserna i och steg globala aktieindex . S&P 100 i ökade medan Dow steg . Detta kan jämföras med tyska DAX och svenska OMX som ökade respektive . Den generella uppgången kan sannolikt förklaras av flera faktorer. Globalt stabilare statsfinanser har tillsammans med de finansiella kri- serna bidragit till lägre reala och nominella räntor. Detta tillsammans med omfattande produktivitetsökningar har haft en positiv effekt på de förväntade företagsvinsterna och värderingen av aktier. Ändrade mönster i både privat sparande och pensionssparande har medfört en stor tillförsel av kapital till aktiemarknaderna. Den japanska ekonomin utvecklades dock svagt under stora delar av perioden och Nikkei-index låg vid års- skiftet 1998/99 under ingångsnivån 1994. Den svenska börsen inledde 1998 med stigande kurser på grund av bland annat minskad oro för utvecklingen i samt kraftigt fallande marknadsräntor. Uppgången kulminerade emellertid då Affärsvärl- dens Generalindex hade stigit och låg på nivåer som aldrig nåtts förut. Rysslandskrisen och problemen för den amerikanska hedgefonden Long Term Capital ledde till att generalindex under loppet av föll från rekordnivån . På denna nedgång följde en kraftig rekyl uppåt varvid börsen fram steg . som helhet steg generalindexet . De svenska vinnarbrancherna blev handelsföretagen och IT-bolagen. Den förstnämnda branschens uppgång kan till stor del för- av Hennes & starka utveckling. Bara steg kursen . IT-branchen hade som väntat en mycket ojämn utveckling med såväl stora förlorare som stora vinnare. En av vinnarna blev som gick upp . Verkstadsbranchen består av företag med mycket skilda förutsättningar varav flertalet är cykliska och mycket konjunkturkänsliga. Som helhet gick verkstadsaktier upp . Till förlorarna hörde exempelvis stålföretagen som drabbades extra hårt av bl.a. Asienkrisen och tap- pade respektive . Även fordonsaktier som och gick ned . En viktig bidragande orsak till branchens posi- tiva slutfacit är telekommunikationsaktierna. gick upp vilket dock är betydligt mindre än som steg . Skogsbranschen tillhörde också den kategori cykliska aktier som påver- kades negativt av Asienkrisen. Skogsindexet gick ned . En viktig strukturaffär för skogsindustrin var sammanslag- ningen av Stora och finska . Läkemedelsbranschen präglades till stor del av &och som steg respektive . nådde en uppgörelse med varvid fick kontrollen över sin amerikanska verksamhet, samt beslutade att gå samman med brittiska kemiföretaget för att bilda AstraZeneca. Fastighetsbranschen gick ned trots låga räntor och låga vakanstal. Nybyggnationen har varit liten vilket bidragit till låga marginaler för byggföretagen. 3.3 AP-fondens samlade resultat Vid utgången av 1997 var AP-fondernas marknadsvärderade totala kapi- tal . påverkas det marknadsvärderade kapitalet av både realiserade och icke realiserade värdeförändringar på fondernas tillgångar. Dessa utgör tillsammans fondernas marknads-vär- derade resultat vilket uppgick till . Detta resultat motsva- rar en nominell avkastning på och genom den negativa inflationen, en real avkastning på . Under den senaste femårsperio- den har den genomsnittliga nominella avkastningen varit och den genomsnittliga reala avkastningen . Detta får anses vara en mycket hög realavkastning sett över . Eftersom av AP-fondernas placeringar utgörs av ränte- bärande värdepapper är de främsta förklaringarna till den goda reala avkastningen de senaste årens sjunkande räntor tillsammans med den låga inflationen. Det förefaller inte sannolikt att en så pass hög real avkastning kommer att kunna vidmakthållas . Förutom förvaltningsresultatet påverkas AP-fondernas totala kapital av nettot av pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna. I tabell 2 framgår att avgifterna understeg utbetalningarna. Så har också varit fallet . var avgiftsunder- skottet 32,9 mdkr. Sammantaget har årets förvaltningsresultat mer än väl kompenserat avgiftsunderskottet och AP-fondernas totala kapital ökade med till 744,8 mdkr. Tabell 1 Resultatsammanställning för hela AP-fonden, miljarder kronor 1998 1997 1996 1995 1994 1994- 1998 Årets resultat 54,5 56,5 56,8 64,5 36,3 +Ej realiserade kursvins- ter/förluster 11,4 3,9 43,9 24,3 -33,7 =Marknadsvärderat resultat 65,9 60,3 100,6 88,8 2,6 Fondkapital, 744,8 711,5 685,6 618,4 562,4 Avkastning, %* 8,8 9 16,8 16,3 0,5 10,1 Real avkastning 9,5 0 8 6 -2,0 8,8 * Beräknat som marknadsvärderat resultat dividerat med det genomsnittliga fondkapitalet (medelvärdet av kapitalet ). Tabell 2 Fondkapitalets utveckling , marknadsvärde, miljarder kronor 1998 1997 1990 1980 1970 1960 1960 Första-tredje fondstyrelserna: 57,3 38,9 45,4 10,4 2,0 0,0 Avgifter 92 87,7 77,7 22,2 6,1 0,5 Pensionsutbetalningar -125 -121,6 -77,4 -19,0 -1,2 Överföring netto t/fr övr. fondstyrelser -0,2 -0,0 1,1 -0,6 -0,6 -0,5 -0,2 -0,1 Tillfört kapital, netto -33,6 -34,4 0,9 3,0 4,8 0,5 Tot. i fondkapital (avkastn. + tillfört kapital) 23,7 4,5 46,3 13,4 6,8 0,5 Fondkapital i första-tredje fondstyrelserna 629,2 605,6 386,8 145,3 35,9 0,5 Fondkapital i fjärde fondst. 88,8 81 19,2 1,4 Fondkapital i femte fondst. Fondkapital i sjätte fondst. 744,8 711,5 407,6 146,7 35,9 0,5 Huvuddelen av AP-fondernas kapital är placerat i nominella räntebärande värdepapper. Sammantaget var eller av kapitalet place- rat i sådana tillgångar vid utgången av 1998. Dessa utgörs framförallt av första-tredje fondstyrelsernas placeringar. Övriga fonder håller endast en mindre del av tillgångarna i räntebärande värdepapper. har fjärde, femte och sjätte fondstyrelserna ändrat sin placeringsinriktning i det avseendet att de blivit fullinvesterade aktiefonder. Detta har inneburit att andelen nominella räntebärande värdepapper minskat i den totala port- följen. Första-tredje fondstyrelserna placerar en del av sin tillgångar i real- ränteobligationer. Dessa utgör av den totala portföljen. Aktieplaceringarna utgör av det totala kapitalet och kan hänföras till fjärde, femte och sjätte fondstyrelsernas tillgångsportföljer. Huvud- delen, , av aktieplaceringarna görs av den fjärde fondstyrelsen. Även den sjätte fondstyrelsens placeringar är inriktade mot aktier. Ett mål är att dessa över tiden i ökande grad skall vara i onoterade bolag men än så länge är merparten i noterade bolag. Första-tredje fondstyrelserna placerar en del av sin portfölj i fastighe- ter. får fondstyrelserna inte längre inneha direktäga fastigheter, förutom ett tillfälligt undantag för vissa utländska fastigheter. Därför har första-tredje fondstyrelsernas fastighetsinnehav placerats i ett helägt dotterbolag. Första-tredje fondstyrelsernas fastig- hetstillgångar utgör av AP-fondernas totala tillgångar. De utländska tillgångarnas andel av den totala portföljen har ökat påtagligt . Ökningen beror framförallt på att första- tredje fondstyrelserna har placerat en större andel av sina tillgångar i utländska räntebärande värdepapper. Tabell 3 Placeringar till marknadsvärde AP-fonden totalt, miljarder kr och som andel av de totala tillgångarna Nominella förlags- och obligationslån samt pen- ningmarknadslån och direktlån 545 533,9 75,Reala lån 62 61,5 Aktier, konvertibla skuldebrev 112 90,5 Fastigheter, aktier i fastighetsbolag * 26 25,3 Summa tillgångar 745 711,2 varav i utländsk valuta 56 13,0 * I första-tredje fondstyrelsens portfölj. Ser man till de olika tillgångsslagens avkastning har placeringar i aktier givit den högsta avkastningen . har den genomsnittliga årsavkastningen på aktieplaceringar varit ungefär dubbelt så hög som avkastningen på placeringar i nominella räntebärande värdepapper eller fastigheter. Tabell 4 Avkastning från AP-fondens olika placeringskategorier, procent Tillgångsslag 1998 1997 1996 1995 1994 1994- 1998 Nominella räntebärande plac. 6,2 14,6 16,5 -0,3 9,4 Reala lån 4,1 7,8 17,2 7,9 6,8 8,8 Aktier, konvertibla skuldebrev m.m. 8,5 31,2 41,1 20,5 6,7 20,9 Fastigheter, aktier i fastighetsbo- lag 11,8 12,4 10,0 4,7 13,0 10,2 4 Sammanställning av fondstyrelsernas resultat och resultatuppföljningar I detta avsnitt görs en sammanställning av resultaten och en samman- fattning av fondstyrelsernas egna utvärderingar. 4.1 Första-tredje fondstyrelserna Enligt APR skall första-tredje fondstyrelserna i huvudsak placera sina tillgångar i skuldförbindelser med låg kreditrisk. Därtill får högst av tillgångarna placeras i andra skuldförbindelser utfärdade av svenska aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Högst av fondmedlen får placeras i aktier i svenska eller utländska fastighetsbolag samt utländska fastigheter och fastighetsfonder. Vid utgången av 1998 var av medlen placerade i nominella lån, varav var i utländsk valuta. Realräntelån i svenska kronor utgjorde av tillgångarna och av tillgångarna var placerade i fastighe- ter eller fastighetsbolag. Fondkapitalet i första-tredje fondstyrelserna påverkas av avkastningen på fondstyrelsernas tillgångar, av nettot mellan pensionsavgifter och pen- sionsutbetalningar, av de överföringar som görs till och den avkastning som levereras från fjärde och femte fondstyrelserna samt av administra- tiva avgifter till andra myndigheter och organisationer. Under det var nettounderskottet i pensionsavgifterna 32,9 mdkr och 0,2 mdkr betalades netto till fjärde och femte fondstyrelserna. Därtill betalade man 0,6 mdkr i administrativa avgifter till andra myndigheter och organisatio- ner som deltar i det allmänna pensionssystemet. Därmed innebar årets marknadsvärderade resultat på 57,3 mdkr en förändring av det mark- nadsvärderade fondkapitalet med 23,7 mdkr. Tabell 5 Resultatsammanställning för första-tredje fondstyrelserna, miljarder kronor 1998 1997 1996 1995 1994 Årets resultat 49,2 50,5 51,9 62,0 34,8 +Ej realiserade kursvinster/förluster vid marknadsvärdering 8,1 -11,5 28,4 17,5 -34,9 =Marknadsvärderat resultat 57,3 38,9 80,2 79,5 -0,1 Fondkapital 629,2 605,6 601,1 564,3 517,9 Avkastning, % 10,0 6,4 13,9 15,0 0,1 KPI, förändring, % -0,6 1,9 0,1 2,4 2,6 Real avkastning, % 10,6 4,6 13,8 12,3 -2,5 Delas avkastning upp på de olika tillgångskategorierna framgår att avkastningen på realräntelånen var lägre än för de övriga till- gångarna. Skälet till detta är den låga inflationstakten. Högst har avkastningen varit för fastighetsinvesteringarna. var skillnaden i avkastning mellan tillgångsslagen liten. Även har fastigheterna givit den högsta avkastningen medan realräntelånen givit den lägsta. Tabell 6 Avkastning från första-tredje fondstyrelsernas placeringar, procent Tillgångsslag 1998 1994-1998 Svenska nominella lån 10,7 9,2 Utländska nominella lån 10,6 9,1* Svenska reala lån 4,1 8,8 Fastigheter, aktier i fastighetsbolag 11,8 10,2 *Avser endast 1995-98 4.1.1 Sammanfattning av första-tredje fondstyrelsernas resul- tatuppföljning Förvaltningens mål Som ovan beskrivits, skall första-tredje fondstyrelserna förvalta anför- trodda medel så att de blir till största nytta för försäkringen för tilläggs- pension. Medlen skall placeras så att krav på långsiktigt hög avkastning, tillfredsställande betalningsberedskap och riskspridning samt betryg- gande säkerhet tillgodoses. Fondstyrelserna skall därutöver fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet. Enligt den placeringspolicy som första-tredje fondstyrelserna fastställt skall tillgångarna placeras så att avkastningen ger en realvärdesäkring av fondkapitalet. På bör kapitalet dessutom följa tillväxten i den reala lönesumman. Fondstyrelserna fastställer en verksamhetsplan som anger hur fondmedlen skall förvaltas för att målen enligt placeringspolicyn skall kunna uppnås. Av verksamhetsplanen framgår den placeringsinriktning som bäst förväntas uppfylla målen för fondförvaltningen. Enligt de senaste årens verksamhetsplaner har inriktningen varit att ändra portföljsammansättningen så att det reala inslaget i portföljen blir större. Dessutom har betydelsen av diversifiering genom att investera i olika tillgångsslag och utländsk valuta betonats. Fondstyrelsernas beslut beträffande placeringsinriktningen sammanfattas i tabell 7. Tabell 7 Placeringsinriktning enligt verksamhetsplanen för (andel av portföljen) Tillgångsslag Ingående Målsättning Utgående Nominella placeringar Residual Reallån Oförändrat Fastigheter Ökning mot Placeringar med valutaexponering - % Valutasäkra - Det övergripande avkastningsmålet har preciserats för vart och ett av tillgångsslagen i portföljen. De olika målen framgår av tabell 8. För samtliga tillgångsslag utom fastigheter är målen definierade genom att portföljens avkastning sätts i relation till ett lämpligt index. Vad gäller fastigheterna menar fondstyrelsen att det saknas ett relevant index för jämförelse men att det nybildade Svenskt Fastighetsindex med tiden kan ge ökat stöd för utvärderingen av fastighetsförvaltningen. Tabell 8 Långsiktiga avkastningsmål Tillgångsslag Mål Nominella placeringar Överträffa avkastningen för ett nominellt marknadsindex Placeringar i valuta Överträffa avkastningen för G5-index Reala räntebärande placeringar Högre än för ett realt marknadsindex Fastighetsplaceringar högre än ett externt realt marknadsindex har andelen utländska tillgångar ökat till ca. Därmed är fondens tillgångsallokering nära nog densamma som de begränsningar som ställs upp genom placeringsreglerna. En sådan port- följ, i svenska räntebärande tillgångar, i utländska till- gångar och i fastigheter, anges av fondstyrelserna som en lämplig normalportfölj ur riskspridningshänseende. Placeringsreglerna upplevs därigenom som begränsande för förvaltningen på så sätt att det vore önskvärt med möjligheter att avvika från den valda normalportföljen genom såväl underviktning som överviktning. Fondstyrelserna använder ett internt index vid utvärde- ringen av nominella räntebärande placeringar i svenska kronor. I rege- ringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet 1997 angavs att indexet borde beräknas av en oberoende tredje part. Mot bakgrund av detta har första-tredje fondstyrelserna undersökt möjlighe- terna att använda externt producerade index. Fondstyrelserna menar att det inte finns ett lämpligt jämförelseindex som skulle kunna använ- das. Ett alternativ vore att man gav i uppdrag till en utomstående att konstruera ett nytt index som skulle vara mer lämpligt än de redan existe- rande. Utifrån den aviserade förändringen av AP-fondernas organisation och placeringsregler menar dock fondstyrelsen att det tills vidare är lämpligt att behålla det nuvarande interna indexet. Fondstyrelserna har möjlighet att antingen själva förvalta fondmedlen eller att lämna ut dem för extern förvaltning. Förvaltningen av svenska räntebärande värdepapper sköts av fonden. Däremot har förvaltningen av utländska tillgångar till en del lagts på externa förvaltare. En extern för- valtare anlitas för förvaltning av utländska räntebärande tillgångar samti- digt som en intern förvaltning görs. För förvaltningen av utländska fas- tighetsaktier anlitas två externa förvaltare. har en intern för- valtning av europeiska fastighetsaktier börjat byggas upp. Enligt beslut av skulle fondstyrelsernas svenska fastighetsförvaltning bola- giseras . För de direktägda utländska fastigheterna skall förändringen vara genomförd före utgången av 1999. Första-tredje fondstyrelserna presenterar i utvärderingen av förvaltningen en tämligen omfattande beskrivning av de risker som verksamheten är förknippad med. De risker som kommenteras är inflationsrisk, kreditrisk, ränterisk, likviditetsrisk, valutarisk och administrativ risk. Riskerna i första-tredje fondstyrelsernas portfölj domineras av inflationsrisken och ränterisken. Eftersom första-tredje fondstyrelsernas placeringar i huvudsak består av nominella placeringar i svenska kronor, kommer oväntat hög inflation att innebära att fondstyrelsernas reala avkastning blir lägre. Inflationsris- ken har minskats genom innehaven i tillgångar med realavkastning och utländska tillgångar. Till en del har man i förvaltningen utnyttjat de möj- ligheter till diversifiering som finns enligt placeringsreglerna genom innehaven av utländska tillgångar och fastigheter. Ränterisken kan ses som hur stor värdeförändringen blir vid en föränd- ring av ränteläget. Såväl nominella obligationer som realränteobligatio- ner är förknippade med ränterisk. Förvaltningen av de svenska nominella lånen utvärderas mot ett internt index. Indexet återspeglar i huvudsak löptidsstrukturen på den svenska räntemarknaden. En struktur som första-tredje fondstyrelserna har svårt att avvika ifrån i sina placeringar på grund av fondens dominerande ställ- ning på marknaden. Den utländska portföljens förvaltning utvärderas mot investmentban- ken G-5:index. För den del av den utländska portföljen som förvaltas av första-tredje fondstyrelserna tillåts en riskavvikelse med . Denna delportföljs duration var vid slutet av 1998. En mindre delportfölj förvaltas externt. Denna hade en avsevärt högre duration. Vid slutet av året var jämförelseindexets duration medan första-tredje fondstyrelsernas totala utlandsportfölj hade en duration på . Realränteobligationernas nominella avkastning påverkas dels av KPI:s utveckling , dels av realräntan. Realräntan varierar, enligt fondstyrelsernas utvärdering, vanligtvis mindre än obligations- räntorna. Fondstyrelserna har valt att bygga upp ett innehav av realrän- teobligationer som har en avsevärt längre löptid än den nominella obli- gationsportföljen. För de marknadsnoterade realräntelånen var durationen vid slutet av . Syftet med denna skillnad i duration är att realräntelånens riskprofil väsentligt skall skilja sig från de nominella lånen. Den absoluta risken bedöms ändå som lägre i den reala portföljen än i den nominella på grund av att den reala portföljen är avsevärt mindre. Första-tredje fondstyrelserna kan ta valutarisk genom placeringar i räntebärande värdepapper denominerade i utländsk valuta och i utländska fastigheter. Enligt styrelsebeslut skall utländska placeringar i normalfal- let valutasäkras. Detta görs genom lånefinansiering i utländsk valuta och försäljning av utländsk valuta på termin. Slutligen kan man konstatera att fondernas kreditrisker bedöms som låga. Detsammma gäller likviditetsrisker. Första-tredje fondstyrelsernas totala avkastning uppgick . har den genomsnittliga avkastningen varit i nominella termer och i reala termer. Som framgått av föregående avsnitt placerar första-tredje fondstyrelserna huvuddelen av kapitalet i nominella räntebärande värdepapper. De senaste årens fallande räntor och låga inflation har därför varit de viktigaste orsakerna till fon- dens historiskt sett hög avkastning. Fonden har uppnått det övergripande målet att realvärdesäkra fondkapitalet. För respektive tillgångsslag utvär- deras resultatet genom en jämförelse med antingen ett index eller med andra förvaltares resultat. Placeringarna i nominella räntebärande värdepapper i kronor jämförs med ett internt index. var avkastningen på dessa tillgångar vilket exakt motsvarar jämförelseindexets avkastning. var den genomsnittliga årsavkastningen på fon- dens nominella placeringar i kronor medan jämförelseindexets avkastning var . Den riskrelaterade avkastningen mätt som sharpkvot var 2,9 för fondens förvaltning av nominella räntebärande till- gångar den senaste femårsperioden medan den för jämförelseindexet var 3,1. Både vad gäller ren avkastning och riskrelaterad avkastning har där- med skillnaderna mellan fonden och jämförelseindexet varit små enligt fondstyrelsernas utvärdering. Förvaltningen av nominella räntebärande värdepapper i utländsk valuta jämförs med ett internationellt obligationsindex; G-5 index. För en del av de utländska obligationerna har förvaltningen skötts av externa förvaltare. Av tabellen nedan framgår att både och har den totala avkastningen, exkl. valutasäkringar, varit något över den för jämförelseindexet. Samti- digt har, som konstaterades i föregående avsnitt, risken i förvaltningen varit något lägre än för jämförelseindexet. Risken i portföljen har där minskats ytterligare genom att de utländska tillgångarna valutasäkras. Tabell 9 Avkastning på placeringar i utländska räntebärande värdepapper Tillgångsslag 1998 1995-1998 genomsnitt Standardavvikelse 1-3 AP-fonden * Valutasäkring - - 2,7 Total avkastning ink valutasäk- rring 10,6 9,1 För placeringarna i realränteobligationer finns endast jämförelseindex tillgängligt . Därtill kan inte hela fondens innehav av realränteobligationer ses som likvida. var avkastningen på realräntelånen . har avkastningen i genomsnitt varit . där jämförelse kan göras, år 1996-1998, var den genomsnittliga årsavkastningen på jämfö- relseindexet OMRX-REAL men den genomsnittliga avkastningen i fondens förvaltning var . Skillnaden kan enligt fonden i huvudsak förklaras av att man valt en längre löptid för placeringarna i realränteob- ligationer än vad som ingår i indexet. Förvaltningen av räntebärande värdepapper jämförs även med förvalt- ningsresultat för de större livförsäkringsbolagen. Eftersom livförsäk- ringsbolagen inte särredovisar avkastningen på de olika räntebärande tillgångarna kan endast en jämförelse göras för fondens samlade förvalt- ning av räntebärande värdepapper. En sådan jämförelse har dock vissa brister, dels var inte livförsäkringsbolagens årsredovisningar tillgängliga när fonden skrev sin utvärdering, dels är storleken på de för- valtade medlen inte en begränsning för livbolagens förvaltning på det sätt som den får anses vara för en så pass dominerande förvaltare som första- tredje fondstyrelserna. Jämförs fondens förvaltningsresultat med livbolagens för åren 1993- 1997 är fondens genomsnittliga årliga avkastning medan snittet för bolagen är . Tas hänsyn till risken i förvaltningen blir dock bilden annorlunda. Sharpkvoten, som är ett riskrelaterat avkastningsmått, är 1,4 för fonden och 1,3 i snitt för livbolagen. har avkastningen på fastighetsplaceringarna varit . För dessa placeringar saknas ännu lämpligt jämförelseindex vilket gör utvärderingen av förvaltningsresultatet svår. En viss jämförelse kan ändå göras med några av de större livbolagens förvaltning. Som beskrevs ovan kan dock en sådan jämförelse inte innehålla resultatet .