prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom bidrag till och debatt i och i , har rådet fortsatt stött den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden om forskningen inom det kulturpolitiska forsk- ningsfältet. Ansvarsmuseernas forsknings- och utveck- lingsinriktning har i huvudsak varit föremålsre- laterad forskning, internationella samarbetspro- jekt och bevarandefrågor. En inriktning mot metodfrågor vad gäller publikarbetet och peda- gogik har skett . Forskningspro- jektens resultat har inneburit kontakter mellan såväl museerna som med universitet och bildningsorganisationer. Resultaten är viktiga även som en del i det internationella samarbetet. forskning är inriktad på att bl.a. utveckla en nationell arkivdatabas, arkiv och modern informationsteknik och på arkivveten- skaplig forskning. Särskilt kan nämnas Riksarki- vets medverkan i det nationella och inter- nationella standardiseringsarbetet, teknikprojekt om bevarande och tillhandahållande av digitalt lagrad information samt digital bildteknik. har haft ett fortsatt internationellt samarbete med bl.a. de nordiska länderna, , och rörande bl.a. bevarandefrågor och elektronisk arkivering. forskning har varit inriktad på kulturlandskapets innehåll och förändring och på antikvarisk-teknisk kunskapsuppbyggnad. har flera pågående forskningsprojekt avrap- porterats. Genom att har finansierat sex tjänster vid univer- sitetens arkeologiska institutioner har Riks- antikvarieämbetet fortsatt att utveckla sam- arbetet med universiteten. forskningsverk- samhet är omfattande och sysselsätter två tredje- delar av museets personal. Museet bedriver en betydande naturvetenskaplig forskningsverk- samhet, med en organisationsstruktur som i allt väsentligt liknar universitetsvärldens. Forsk- ningen är inriktad på att utveckla och långsiktigt bygga upp kunskaper inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi. Vissa av projekten, som exempelvis skadedjursprojektet, drivs med bl.a. EU-medel. Vid sidan om en omfattande grundforskningsverksamhet av hög kvalitet, har forskning varit inriktad på bl.a. IT-utveckling och registreringsrutiner för museisamlingar samt förvaring av subfossilt material. har fortsatt att utveckla myndighetens kunskapsbaser. Institutets forskning har bl.a. varit inriktad på ortnamnsdataprojektet samt på släktnamnsprojektet. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings- rådet () har redovisat en plan för arbetet och redovisade till regeringen den del av uppdraget som rör kart- läggning av befintlig forskning samt problemin- ventering. kommer att redovisa förslag till framtida åtgärder samt initiera forskning inom vissa utvalda områden. skall slutrapportera uppdraget till rege- ringen . Regeringen anvisade till under och under . Sammantaget har under budgetåren 1997 och 1998 därmed erhållit för att utreda och föreslå åtgärder för uppbygg- nad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits har en stor bety- delse för området. Myndigheterna som erhållit medel för forsknings- och utvecklingsinsatser har utfört viktiga insatser för att bl.a. föra ut ny kunskap både till de verksamma inom kultur- och utbildningssektorerna och till allmänheten. De medel som utnyttjas för forsknings- och utvecklingsprojekt inom ansvarsområde under anslaget J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kul- turområdet kommer att användas för forsknings- och utvecklingsprojekt inom Världs- kulturmuseets ansvarsområde under . För särskilda insatser med anknytning till Språk- och folkminnesinstitutets verksamhet i föreslår regeringen att ett engångs- belopp på anvisas. Dessa medel finansieras genom omprioriteringar inom kultur- området. Regeringen har funnit det möjligt att under budgetåren 1999 och 2000 minska anslaget med för omprioriteringar inom utgiftsområdet. Tabell 13.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 36 938 Pris- och löneomräkning + 783 Engångsanvisning för + 650 Omprioritering - 2 500 Förslag 1999 35 871 J2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Tabell 13.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 2341 1999 Förslag 1 252 2000 Beräknat 1 267 2001 Beräknat 1 280 1 anslag har ökat med genom ett särskilt regeringsbeslut . Under anslaget redovisas medel för stöd till (Nordicom) vid för information om forskningsresul- tat och utarbetande av mediestatistik m.m. Regeringens överväganden Resultatinformation Nordicom har fortsatt arbetet med utarbetande av mediestatistik i samarbete med statistikproducenter och forskare både på natio- nell och internationell nivå. En stor del av arbetet har ägnats åt färdigställande av . Nordicom erbjuder en omfattande informationsservice och har fått ett ökat antal förfrågningar från exempelvis forskare, journalister och företag i mediebranschen. Nordicom har under verksam- hetsåret utvecklat sin informationsspridning via Internet, där viss statistik också är tillgänglig (). Dokumentation av ägarförhållanden i svenska massmedier beslutade att Nordicom skall ges i uppdrag att svara för grundläggande dokumentation av ägarförhållan- den i svenska massmedier (prop. 1997/98:77, bet. 1997/98:KU28, rskr. 1997/98:207). Beslutet innebär att Nordicom skall ges ett resurstillskott för uppdraget att uppdatera den databas som Nordicom i samarbete med Rådet för mångfald inom massmedierna haft ansvar för. Bakgrunden till beslutet är att regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift att lägga fram förslag till lagstiftning för att slå vakt om mångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar- och maktkoncentration inom mass- medierna som kan skada ett fritt och brett me- ningsutbyte och en fri och allsidig upplysning (dir 1997:136). Regeringen beslutade att Rådet för mångfald inom massmedierna skulle upphöra. Den kunskap och kompetens som utvecklats inom arbetet kring medieägandet under 1990- talet bör tillvaratas på ett konstruktivt sätt av rådets samarbetspartner när det gäller doku- mentation av medieägande i , dvs. Uppgifterna handhas därmed av en oberoende institution med ett nära samarbete med den kvalificerade medieforskningen. Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget höjs med för uppdraget att ansvara för den databas om medieägande som byggts upp i samarbete med Rådet för mångfald inom massmedierna samt att på olika sätt till- gängliggöra denna information. Kostnader för verksamheten som uppkommit har finansierats inom utgiftsområde 17. Tabell 13.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 834 Pris- och löneomräkning + 18 Omprioriteringar + 400 Förslag 1999 1 252 14.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar statligt stöd till andra trossamfund än via för statsbidrag till trossamfund (SST) och via särskilda beslut av regeringen. 14.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 57,6 55,7 55,7 55,7 56,7 57,8 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det antal personer som betjänas av de trossamfund som erhåller stöd har ökat. Något nytt samfund har tills vidare inte tagits med bland dem som är bi- dragsberättigade. Förändringar har inte några större förändringar skett inom verksamhetsområdet. Prioriteringar Det föreslås inga förändrade prioriteringar för . 14.3 Resultatbedömning När det statliga stödet till trossamfunden infördes angav kulturutskottet att det övergripande syftet med stödet borde vara att öka förutsättning- arna för ekonomiskt svaga församlingar att hålla lokaler samt erbjuda religiös service i form av guds- tjänst, själavård och liknande (bet. Tillståndet och utvecklingen inom området Totalt har de samfund som beviljas stöd från SST visat en tydlig ökning av antalet betjänade , från 845 050 betjänade till 874 002 betjänade . Det är särskilt de islamiska för- samlingarna som ökat , från 62 000 till 85 000 betjänade. De svenska frikyrko- samfunden som grupp har haft en svagt vikande utveckling av antalet betjänade . är frikyrkosamfunden den klart största gruppen med sammanlagt omkring 500 000 betjä- nade . Resultatet av stickprovsvisa undersökningar som görs av andakts- och gudstjänstbesök i olika samfund överensstämmer i stort med utvecklingen av antalet betjänade. Frikyrkosamfunden visar oförändrat eller vikande antal besök medan många samfund som har hög anslutning av invandrare har ökat antalet besökare vid gudstjänster och andakter. De viktigaste statliga insatserna inom området Huvuddelen av statens stöd till andra trossamfund än fördelas av SST. erhöll de 33 samfund som är berättigade till statsbidrag totalt i stöd. Större delen av stödet - - fördelades som verksamhetsbidrag till 1 234 lokala församlingar. Verksamhetsbidraget uppgick till i genomsnitt per betjänad. Storleken av den andel av stödet som fördelas genom särskilda regeringsbeslut har minskat , , till följd av den besparing som gjorts på verksamhetsområdet . Det har inte skett några grundläggande föränd- ringar av de ändamål till vilka det fördelas stöd ge- nom denna anslagspost. av anslags- posten används till renovering av . De nordiska församlingarna i , ekumeniska ändamål och kyrklig beredskap beviljas vardera bidrag med av anslagspos- ten. Effekter av de statliga insatserna Genom den statliga bidragsgivningen har tros- samfunden erhållit ett viktigt stöd som bidragit till att uppfylla det övergripande syfte som angetts för stödet. Framtida statligt stöd till trossamfunden Frågan om det framtida statliga stödet till tros- samfunden har utretts inom ramen för de utred- ningar som tillsattes med anledning av principbeslut om ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). Utredningen om kyrkans personal och om samfundsstöd före- slår i sitt betänkande Stöd, skatter och finansiering (SOU 1997:45) att det statliga stödet till tros- samfunden skall finnas kvar. Samfunden skall dels kunna beviljas ett basstöd, dels ändamålsstyrda bidrag för särskilt samhällsnyttig verksamhet. SST bör finnas kvar som bidragsfördelande myndighet. Förslaget har remissbehandlats. De berörda tros- samfunden har haft betydande invändningar mot vissa av förslagen, särskilt mot förslaget om för- skjutning av bidragen från organisationsbidrag till ändamålsstyrda bidrag. Regeringen beslutade därför att tillsätta en arbetsgrupp med företrädare för och trossamfunden inklusive för att utveckla och lägga fram ett förslag om utformning, kriterier, administration och organisation av det framtida stödet till trossamfunden. Arbetet skall vara klart . Regeringen avser att på grundval av det material som därefter föreligger återkomma till i frågan . I avvaktan på resultatet av denna översyn har rege- ringen inte tagit ställning till ansökningar om nya bidragsberättigade trossamfund. Regeringen före- slår inte heller några förändringar på området . Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att stödet har en positiv effekt för ekonomiskt svaga trossamfund och för- samlingar. Stödet fyller därmed i allt väsentligt det syfte som angavs för det när det infördes. 14.4 Revisionens iakttagelser Revisorerna har inte haft några anmärkningar beträffande årsredovisningen, räkenskaperna eller förvaltningen. () har lämnat en sär- skild rapport om vissa myndigheter, däribland SST. Rapporten kommenteras under anslaget K1 Stöd till trossamfund. 14.5 Anslag K1 Stöd till trossamfund Tabell 14.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 55 700 1999 Förslag 55 700 2000 Beräknat 56 646 2001 Beräknat 57 779 Huvuddelen av anslaget fördelas av för statsbidrag till trossamfund (SST) en- ligt förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än . Bidrag kan beviljas för religiös verksamhet (verksamhets- bidrag), lokaler till religiös verksamhet (lokalbi- drag) och teologiska seminarier m.m. (utbild- ningsbidrag). Genom regeringsbeslut fördelas även bidrag till de danska, norska och isländska försam- lingarna i samt till ekumenisk verksamhet, kyrklig beredskap och restaurering av äldre dom- kyrkor m.m. ur anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation Av de anslagsposter som fördelas genom SST var posten verksamhetsbidrag (inkl. utbildningsbidrag) oförändrad , medan posten lokal- bidrag minskade med jämfört med föregående budgetår. Genom att antalet betjä- nade har ökat mellan åren har verksamhetsbidraget per betjänad minskat något. till lokalbidrag har medfört att sådana bidrag endast har beviljats för handikappsanpassning av lokaler. I övrigt har SST fördelat anslagsmedlen i huvudsak enligt de normer som tillämpats , dvs. med tyngdpunkten vad gäller verksamhetsbidraget på ett allmänt organisationsbidrag som fördelas till de lokala församlingarna. En viktig stödform är även bidraget till andlig vård vid sjukhus som går till de fria samfundens del av kostnaderna för den ekumeniska sjukhuskyrkans verksamhet. Princi- perna för fördelning av verksamhetsbidraget har utformats av samfunden och har enligt SST:s be- dömning starkt stöd bland bidragsmottagarna. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser I en särskild skrivelse och i sin årliga rapport till regeringen har RRV framfört att det enligt ver- ket råder en del oklarheter om vilka regler som bör tillämpas beträffande redovisning och revision av vissa myndigheter med uppgifter inom det kyrkliga området, däribland SST. Regeringen har därför fattat beslut i ärendet beträffande en myndighet. RRV:s skrivelse bereds inom med sikte på ytterligare beslut av regeringen . Slutsatser I avvaktan på ställningstagandet till de förslag som lagts fram om statens stöd till trossamfunden inom ramen för statkyrkautredningarna och till resultatet av den översyn på området som görs av Arbets- gruppen för översyn av statens stöd till trossam- fund föreslås oförändrat anslag för . 15.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet folkbildning ges bidrag till att fördelas på stu- dieförbund och folkhögskolor, bidrag till utbildningsstöd för att möj- liggöra för elever med funktionshinder att studera vid folkhögskolor, bidrag till Tolk- och översättar- institutet vid för tecken- språksutbildning, teckenspråkstolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning vid folkhögskolor samt bidrag för kontakttolkutbildning vid folk- högskolor och studieförbund. Bidrag utgår även till i samt för stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i samhälls- frågor. 15.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 2 424,0 2 497,2 2 497,2 2 589,2 2 633,4 2 686,2 15.3 Resultatbedömning Av årsredovisning framgår att rådet har fördelat 1 till studieförbunden, 1 till folk- högskolorna och till för administration, information och Forskning- och Utvecklingsverksamhet. Antalet studietimmar inom studieförbundens cirkelverksamhet under ökade med till 12 . Andelen kvinnor bland deltagarna var , vilket är ungefär lika stor andel som föregående år. Andelen invandrare och funktionshindrade som deltog i studiecirklar som tillkom till följd av riktade insatser ökade något jämfört med föregående år. Andelen studerande inom respektive ämnesområde var i stort sett oförändrad jämfört med /96. Antalet genomförda kulturprogram ökade med . Folkhögskolans långa och korta kurser har haft ungefär samma omfattning som föregående verksamhetsår. De allmänna behörighetsgivande kurserna har ökat jämfört med /96. Övriga kurser har minskat i motsvarande grad. Andelen kvinnor, invandrare och deltagare med funktionsnedsättning är i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. Folkhögskolorna har, genom den särskilda utbildningssatsningen, , tilldelats 10 000 utbildningsplatser. Folkhögskolor och studieförbund har utöver detta inom ramen för de medel som tilldelats kommunerna för kun- skapslyftet fått i uppdrag att anordna utbildning motsvarande över 6 000 årsstudieplatser. Rege- ringen bedömer att omfattningen av den verk- samhet som folkbildningen har bedrivit har haft stor samhällsnytta och väl motsvarar de förvänt- ningar som staten har för sin bidragsgivning. Regeringens bedömning är att resultatet, av den verksamhet som utbildningsstöd och vid ansvarar för, har genomförts enligt regeringens prioriteringar. Anslaget till folkbildningen föreslås utökas med i enlighet med vad regeringen meddelat i den ekonomiska vår- propositionen 1998 (1997/98:150). Regeringens proposition 1997/98:115, Folkbildning Regeringen lämnade propositionen till . I propositionen fastslås rege- ringens syn på folkbildningen som en fri och fri- villig utbildningsform. Detta fria folkbildnings- arbete öppnar möjligheter till kunskapssökande för var och en utifrån egen erfarenhet och längs egna vägar, utan att begränsas av krav på formella resul- tat och utan uteslutningsmekanismer. Det är detta som ger möjlighet till samtal, engagemang och ifrågasättande utan på förhand givna ramar. Folk- bildningen fyller härmed en roll som ingen annan utbildningsform kan göra. Förutsättningen för att folkbildningen skall kunna vara fri och frivillig och fylla de funktioner som följer av detta, är att den kan styras av sin egen idé, sätta sina egna mål, vara oberoende av politiska och ekonomiska makt- grupper och inte tvingas till kommersialisering eller anpassning till specifika samhälleliga krav för att hävda sin verksamhet. Det är av vikt att folk- bildningen, för att behålla sin oberoende ställning, även fortsättningsvis behåller det förtroende staten har till folkbildningens egna organisationer. Det ligger dock i både statens och folkbildningens intresse att verksamheten ständigt utvärderas så att fler får kunskap om resultaten av bildningsarbetet. Folkbildningens betydelse är även en fråga om att försvara, vitalisera och utveckla demokratin. Regeringen framhåller också i propositionen Ut- veckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) folkbildningens möjligheter att vara en mötesplats mellan olika kulturer och på så vis underlätta invandrares inte- gration i samhället. Särskilt i storstädernas ytter- områden bör folkbildningen, inte minst studieför- bunden, kunna spela en viktig roll på detta område. Uppsökande verksamhet och utbildning i sam- hällsfrågor har under folkbildningsanslaget för budgetåren 1997 och 1998 anvisat för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Regeringen fördelade medlen för till i (LO), (), Akademikers (), () och (). Regeringen föreskrev att medlen avsåg utbildnings och fort- bildningsinsatser i organisationerna för att stimu- lera och utveckla uppsökande verksamhet så att intresset för studier och utbildning breddades. Regeringen avsåg genom dessa insatser nå de människor som är särskilt prioriterade i den särskilda vuxenutbildningssatsningen, kunskaps- lyftet. Regeringen avsåg även att bidraget skulle användas till utbildning i samhällsfrågor för de förtroendevalda inom organisationerna och särskilt för att belysa och bredda kunskapen om de samhällsekonomiska sammanhangen. Varje orga- nisation fick av regeringen i uppdrag att redovisa en utbildningsplan för verksamheten och redovisa genomförd verksamhet till Utbildningsdeparte- mentet. har begärt som ett underlag för sitt ställningstagande i budgetbehandlingen att regeringen skall redovisa de inkomna rapporterna från organisationerna för verksam- heten samt redovisa sin bedömning av de uppnådda resultaten av den hittillsvarande verk- samheten (bet. 1997/98:KrU 17, rskr. 1997/98:258). De fem organisationerna har i sin rapport delat upp de tilldelade medlen i två grupper, dels en beskrivning av den uppsökande verksamheten och dels en beskrivning av utbildningen i samhälls- frågor för förtroendevalda. Den uppsökande verksamheten har initierats framför allt genom att organisationerna utbildat handledare och uppsökare om . Arbetet har i många fall skett i samarbete med kommunens kontaktmän för . Omfattningen av antalet utbildade handledare, inspiratörer och uppsökare skiljer sig mellan organisationerna. Totalt har cirka 3 500 personer genomgått utbildning i organisationernas regi. LO, , LRF och TCO har dessutom framställt informationsmaterial och studie- och vägledningsmaterial om till sina medlemmar i syfte att underlätta rekryteringen av kortutbildade till . Vidare har LO genomfört utbildningar som särskilt har uppmärksammat dyslektikernas pro- blem. LO har dessutom understött riktade insatser i form av stöd till ett antal projekt för att nå ut till de med kortast utbildning samt understött projekt som syftar till att män i högre utsträckning deltar i vuxenutbildningen. I enlighet med beslut har de fackliga organisationerna använt en del av de tilldelade medlen till att utbilda sina medlemmar och för- troendevalda i samhällspolitiska frågor. Enligt de rapporter regeringen har erhållit uppgår antalet del- tagare i dessa kurser till ca 1 500 personer. LO har producerat en lärobok för förtroendevalda och medlemmar om samhällsekonomi och de samhälls- ekonomiska sammanhangen. Regeringens bedömning av den första redo- visningen från organisationerna är att organisa- tionerna har använt medlen i enlighet med de intentioner och det syfte som avsetts i beslut. Stödet har bidragit till att det finns ett stort antal utbildade uppsökare och inspiratörer som aktivt kan underlätta för kom- munerna att nå de med kortast utbildning som utbildning och kunskap i samhällsfrågor och samhällsekonomi kunnat breddas och förbättras. Den redovisning organisationerna har lämnat till regeringen avser dock endast verksamheten under första . Mot den bakgrunden är det enligt regeringens mening för tidigt att nu dra några mer definitiva slutsatser av effekterna och resultatet av verksamheten. Regeringen anser därför att utfallet av verksamheten och den redovisning organisationerna kommer att lämna måste avvaktas innan det är möjligt att på ett samlat sätt bedöma resultatet av stödet. Regeringen avser att återkomma till riks- dagen med en sådan samlad bedömning. Regeringen har fördelat medlen för mellan LO, TCO, , , SFR samt LEDARNA och meddelat motsvarande före- skrifter som gällde för . Varje organisation skall till Utbildnings- departementet inkomma med en rapport om hur medlen har använts och en bedömning av resultat i förhållande till syftena med medlen. Försöksverksamhet inom folkbildningen I enlighet med vad som anges i propositionen om folkbildning (prop. 1997/98:115) beslöt regeringen att tilldela att användas till utvecklings- och försöksverksamhet med nya verksamhetsformer inom studieförbund och vid folkhögskolor för att därigenom stimulera till förnyelsearbete inom folk- bildningen. De tilldelade medlen får även användas för utvärdering samt för spridning av erfarenheter mellan folkbildningens organisationer från utveck- lings- och försöksverksamheten. Funktionshindrade Regeringen har i tilläggsdirektiv till (dir. 1997:104) gett kommittén i uppdrag att utreda situationen för studerande med funktionshinder inom alla former av vuxen- utbildning. Bl.a. skall de hinder som föreligger kartläggas och analyseras. Kommittén skall analysera vilka åtgärder som kan ge funktions- hindrade möjlighet att studera på villkor som är likvärdiga med övriga vuxenstuderandes. Ansvars- fördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde skall också kartläggas och analyseras. Uppdraget skall redovisas . har beslutat att ge regeringen till- känna att en samlad översyn bör göras av utbild- ningar för vuxna inom teckenspråksområdet (bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Regeringen uppdrog åt i skolan () att i samråd med vid () göra en analys av vilken kompetens lärare behöver inom olika tecken- språksutbildningar för barn och vuxna. I uppdraget ingick även att kartlägga dels behovet av utbildning i teckenspråk för andra personalkategorier än lärare, dels behovet av tolkar för döva, dövblinda och vuxendöva. Ärendet bereds inom . 15.4 Anslag L1 Bidrag till folkbildningen Tabell 15.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor