prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. D2 Ersättningar för viltskador m.m. Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 58 000 1999 Förslag 56 000 2000 Beräknat 56 000 2001 Beräknat 56 000 De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och er- sättning för sådan skada enligt 29 a § jaktförord- ningen (1987:905) samt för skador som rovdjur orsakar på renar. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet rovdjur, i synnerhet lo, har ökat i antal, vilket medfört ökade skador på tamdjur. Även kostnaden för annan skada av vilt har ökat. Slutsatser Skada på ren Ökningen av antalet rovdjur och ett ökande av- räkningspris på renkött medför att anslagsbeho- vet ökar. Medel för ersättning för rovdjursrivna renar bör därför ökas med till . För att säkerställa en rättvis fördelning av ersättningen mellan samebyarna krävs systematiska inventeringar för att fastställa förekomst och föryngring av rovdjur i rensköt- selområdet. För samebyarnas del av invente- ringskostnaderna beräknas . fördelar medel på samtliga länsstyrelser som beslutar om bidrag för att förebygga eller ersätta skada. Inriktningen är att viltskador så långt möjligt skall förebyggas. Även skador förorsakade av annat vilt har ökat, inte minst när det gäller de skador som sälen åstad- kommer. Med hänsyn till skadeutvecklingen bör ytterligare anvisas för bidrag och ersättningar, eller totalt . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. D3 Stöd till innehavare fjällägenheter m.m. Tabell 6.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 0003 1999 Förslag 1 538 2000 Beräknat 1 538 2001 Beräknat 1 538 1 Därutöver har 1 149 tkr tagits i anspråk av reserverade medel /an- slag D6 Stöd till innehavare av fjällägenheter. 2 Därutöver återstod 165 tkr av reserverade medel /anslag D6. 3 Därutöver beräknas 165 tkr tas i anspråk av reserverade medel /96 års De utgifter som belastar anslaget utgör i huvud- sak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget används främst för underhåll och upp- rustning av fjällägenheter. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstift- ning ända . Det fanns totalt 113 fjällägenheter i , de flesta i . Frågor om nedläggning och friköp av fjäll- lägenheter prövas av , medan beslutar om upplåtelser. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 25 Djurskydd och djurhälsovård 25.1 Omfattning Verksamheten inom djurskydds- och djurhälso- området syftar till att upprätthålla ett gott hälso- tillstånd och ett gott djurskydd bland husdjuren samt att begränsa användningen av försöksdjur. Djurskydd och djurhälsovård omfattar verk- samhet vid med dist- riktsveterinärorganisationen, Statens veterinär- medicinska anstalt (SVA) och (). disponerar medel för forsk- ning och utveckling vad gäller djurskyddsfräm- jande åtgärder, bland annat när det gäller alter- inhysningssystem för värphöns och provning av nya tekniska system. Dessutom dis- poneras medel till olika djurhälsovårdsaktiviteter när det gäller nötkreatur, svin, får, häst och fisk. veterinära fältverksamhet upprätthålls genom den statliga distriktsveteri- närorganisationen med ca 250 distriktsveterinä- rer fördelade över hela landet. Verksamheten ut- går från ca 80 veterinärstationer. I vissa län och län samt norra delen av är antalet statligt anställda distriktsveterinärer lågt. De officiella uppgifterna utförs här av distriktsvete- rinärerna i angränsande distrikt. SVA är veterinärmedicinskt expert- och ser- viceorgan åt myndigheter och enskilda. CFN samordnar och planerar frågor som rör försöksdjur. Nämnden har bland annat till upp- gift att verka för att användningen av försöksdjur begränsas. Det finns sju djurförsöksetiska nämn- der i landet. Dessa skall godkänna användningen av försöksdjur från etisk synpunkt. På regional nivå medverkar länsstyrelserna till att upprätthålla och om möjligt förbättra djur- hälsan och djurskyddet samt tillsynen därav. 25.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 2 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 272,0 274,0 356,5 279,3 282,7 286,1 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96 och 1997. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Under innevarande budgetår beräknas utgifterna överskrida anslagna medel. Detta beror huvud- sakligen på kostnader i samband med utbrott av de epizootiska sjukdomarna swollen head syndrome (SHS) och viral hemorragisk septi- kemi (VHS). Regeringen föreslår att ytterligare medel anvisas för ändamålet på tilläggsbudget. Prioriteringar för Inom djurskyddsområdet bör åtgärder för en förbättrad djurskyddstillsyn, särskilt när det gäller djurtransporter, prioriteras liksom en fort- satt utveckling av alternativa system för värp- höns. Vidare bör arbetet med bland annat att förhindra resistens mot antibiotika och att före- bygga och bekämpa smittsamma husdjurssjuk- domar prioriteras . 25.3 Resultatbedömning åtgärder för att uppfylla verk- samhetsmålen avseende ett gott hälsotillstånd hos husdjur och ett gott djurskydd har och under innevarande år inbegripit utfärd- ande av föreskrifter, riktade informationsinsat- ser, sjukdomsutredningar samt kontroller. Sär- skilt kan omnämnas föreskrifter rörande foder, animaliskt avfall, dispenser när det gäller bur- höns, hållande och skötsel av sällskapsdjur samt djurskyddsföreskrifter om försöksdjur, framtag- ning av och beslut om dispensprogram för be- siktning av burhöns och informationskampanj angående klassisk svinpest. har flera utbrott av epizootiska sjukdomar skett i landet. Trots detta bedöms djurhälsosituationen som fortsatt god. Rege- ringen anser att åtgärder för att förbättra djur- skyddstillsynen måste prioriteras. Genom beslut gav regeringen verket i uppdrag att lämna en utförlig redovis- ning av konsekvenserna av en förändrad djur- skyddstillsyn. Uppdraget skall redovisas . I vårpropositionen 1998 avsattes särskilda medel till för att förbättra tillsynen över djurtransporter. Ver- ket har också initierat ett lands- omfattande projekt med syfte att förbättra djur- skyddstillsynen, särskilt när det gäller djurtransporter. Projektet beräknas pågå och avslutas . har samarbetat med lantbrukskooperationens organisationer med bland annat bekämpnings- program för utrotandet av bovin virusdiarré BVD hos nötkreatur. tecknades dels ett ramavtal mellan staten och , dels ett samarbetsavtal mellan dåvarande Lantbrukssty- relsen och Svensk husdjursskötsel om samarbete för utveckling och utnyttjande av ett informa- tionssystem för veterinärmedicinska data. Detta system används för avelsvärde- ring för friska djur och som grund för att före- bygga djursjukdomar. Systemet har dock länge varit i behov av revidering. Inom Jordbruksver- ket har en modernisering av djursjukdatasyste- met påbörjats. Det är avsikt att driva systemet i egen regi. SVA är svenskt referenslaboratorium för zoo- noser och zoonotiska smittämnen i enlighet med EU:s zoonosdirektiv. I budgetpropositionen för avsattes särskilda medel för inrättande av vid SVA. Centret har inrättats och skall vara en central instans för insamling och analys av zoonosdata. SVA har aktivt tagit del i det svenska arbetet för ett europeiskt för- bud mot antibiotika i foder. CFN kan endast indirekt påverka försöks- djursanvändningen. Därför är det svårt att direkt bedöma resultatet av CFN:s arbete med att be- gränsa försöksdjursanvändningen. Jämfört med minskade dock antalet använda försöks- djur . En utredning redo- visad har haft i uppdrag bland annat att göra en inventering och en bedömning av för- söksdjursanvändningen i landet. 25.4 Revisionens iakttagelser RRV har lämnat en revisionsberättelse utan in- vändningar för SVA och CFN avseende räken- . (behandlas under avsnitt 5. Jordbruk och trädgårdsnäring.) 25.5 Anslag E1 Tabell 7.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 74 000 1999 Förslag 80 563 2000 Beräknat 81 991 1 2001 Beräknat 83 382 1 1 Motsvarar 80 563 tkr prisnivå. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bland annat smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA skall bedriva diagnostisk verksamhet och vara veterinär- medicinskt centrallaboratorium. SVA är svenskt referenslaboratorium enligt EG:s zoonosdirek- tiv. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och be- kämpande av sjukdomar hos djur. SVA:s verksamhet består av anslagsfinansie- rade myndighetsuppgifter samt avgiftsfinansie- rad uppdragsverksamhet. slutade liksom med underskott. Ett balanse- rat överskott finns och uppgår till efter det att underskottet för beaktats. Det finns flera förklaringar till underskottet men de främsta är de stora kostnaderna för det pågående kvalitetssäkrings- arbetet och den oväntat snabba avtrappningen av de stora kontroll- och bekämpningsprogram- men. SVA fick för en ökning av anslaget . Ökningen var främst avsedd för det inrättade Zoo- noscentret men även för övrigt EU-arbete. Regeringens överväganden Resultatinformation SVA ansvarar för beredskap mot smitt- samma djursjukdomar, bland annat genom att medverka i ett världsomfattande informationsnät för kartläggning av allvarliga epizootiska sjuk- domar. Inom EU rapporteras utbrott av allvar- liga djursjukdomar snabbt. Beredskapen mot sjukdomsutbrott har höjts genom att bättre diagnostik utvecklats av SVA och genom utbild- nings- och informationssatsningar. I det före- byggande arbetet är SVA rådgivare till och Svenska djurbönders smitt- skyddskontroll rörande införsel av levande djur. Vid utbrott av epizootisk sjukdom ansvarar SVA för diagnostiken och bidrar med expertis vid ut- redning och sanering. SVA är den enda in- stans i landet som innehar denna samlade kom- petens. Samarbete förekommer med EU:s referenslaboratorier samt med det danska virus- laboratoriet bland annat med verifiering av diagnoser. SVA är vidare den enda veterinär- medicinska myndighet i landet som har dygnet- runt-beredskap för rådfrågning och diagnostiskt arbete. Personal från SVA besöker länder som har eller har haft utbrott av epizootiska sjuk- domar för att ta del av bekämpningsarbetet och vunna erfarenheter. besöktes därför under det mycket om- fattande svinpestutbrottet. Regeringen bedömer att SVA:s arbete i bered- skapsavseende och med att medverka till att för- hindra spridning av allvarliga smittsamma djur- sjukdomar till är mycket viktigt. Den svenska djurhälsan har varit god. Särskilda insatser har ägnats åt Entero- hemorragisk Escherichia coli (EHEC), som hos människa kan leda till akut njursvikt och be- stående njurskador. Bakterien beräknas finnas hos ca en procent av landets nötkreatur. De djur som bär på bakterien uppvisar dock inga sjuk- domssymptom. SVA har i samarbete med Jord- bruksverket, och utformat ett policydokument med rekommendationer om åtgärder när EHEC påvisas hos djur. har även mindre utbrott av paratuberkulos hos nötkreatur, tuber- kulos hos hägnad hjort, newcastlesjukan och in- fektiös laryngotracheit hos fjäderfä förekommit. Sjukdomarna har snabbt bekämpats utan att någon smittspridning förekommit. Salmonella- förekomsten hos djur har också varit låg. Av ca 30 000 uttagna prover var endast 13 positiva av- seende salmonella. För det internationella samarbetet är det vik- tigt att kunna dokumentera frihet från allvarliga sjukdomar i . Serologiska undersökningar genomförs därför rutinmässigt av SVA. undersöktes prov gällande bland annat bru- cellos hos nöt, får och svin, klassisk svinpest, transmissible gastroenteritis hos svin (TGE), swine vesicular disease (SVD) och leptospiros hos svin och nöt. Användningen av antibiotika som tillväxt- befrämjande medel och sambandet med antibio- tikaresistens i världen är synnerligen oroande. Utredningen fodertillsatser, i vilken representanter för SVA medverkade, överlämnade sitt betänkande (SOU 1997:132 och SOU 1997:133). Den av arrangerade konferen- sen i "Today we defeat bacteria what about tomorrow? har följts av ansökan hos om att EG skall förbjuda inblandning av antibiotika i djurfoder i tillväxtbefrämjande syfte. Regeringen anser att SVA:s vetenskapliga arbete med problemen kring antibiotikaanvändning ytterli- gare bör intensifieras. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det förändrade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korrigerats. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdrags- verksamhet Intäkter (varav tjänste- export) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 136 000 (16 438) 138 300 (16 438) -2 300 (0) Prognos 1998 145 600 (17 000) 144 260 (17 000) 1 340 (0) Budget 1999 139 800 (17 000) 139 800 (17 000) 0 (0) Slutsatser Regeringen anser att frågan om antibiotika måste sättas in i ett större perspektiv rörande antibioti- kans roll inom animalieproduktionen med av- seende dels på risken för antibiotikaresistens, dels på mer långsiktiga ekologiska konsekvenser. För detta ändamål föreslås en ökning av anslaget med . Till anslaget överförs också från anslaget G1 (). Beloppet utgör SVA:s del av den för- bränningsugn som gemensamt utnyttjats av SLU och SVA. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade i fasta priser. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 75 055 Pris- och löneomräkning +2 768 Justering av +210 Ökat resursbehov för antibiotika +2 000 Överföring från anslaget G 3 +530 Förslag 1999 80 563 E2 Bidrag till distriktsveterinär- organisationen 7.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 78 109 1999 Förslag 80 277 2000 Beräknat 81 697 1 2001 Beräknat 83 217 1 1 Motsvarar 80 277 tkr prisnivå. är chefsmyndighet för dist- riktsveterinärorganisationen och har ansvaret för ledningen av och samordningen inom distrikts- veterinärorganisationen. bildades en särskild enhet, distriktsveterinär- enheten. Enheten ansvarar för den totala verk- samheten vilket omfattar bland annat budget och ekonomiskt resultat, kompetensutveckling, löne- och taxesättning, tjänstetillsättningar samt av- talsfrågor för distriktsveterinärorganisationen. Länsstyrelsernas uppgifter omfattar bland annat distriktsveterinärorganisationen samt sam- ordning av åtgärder mot djursjukdomar och brister i djurskyddet inom länet i enlighet med riktlinjer. finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, och i övrigt av anslag över statsbudgeten. Till de utgifter som belastar ansla- get hör lönekostnader samt utbildning och gemensam administration för organisationen. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinär- kostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313) om av- gifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning. Regeringens överväganden Resultatinformation Det ekonomiska resultatet för distriktsveterinär- organisationen har under visat en positiv utveckling i jämförelse med före- gående år. Från att ha uppvisat ett underskott på vändes det ekonomiska resultatet för till ett överskott på . Överskottet inkluderar det tilläggsanslag på 7,8 miljoner kro- nor som utgick för att täcka över- gångskostnader som belastat verksamhetens resultat och som uppstod i samband med att distriktsveterinärverksamheten omorganiserades (prop. 1997/98:1). Resultat- förbättringen beror på såväl ökade intäkter som på minskade kostnader. De minskade kostna- derna beror till viss del på lägre vikariekostnader till följd av en bättre fungerande organisation, samt på att bidragen till avlägset boende djurägare för veterinärvård minskat i omfattning. I årsredovisningen för har uppfyllt de återrapporte- ringskrav som regeringen angett i reglerings- brevet för . I verkets årsredovisning redo- visas att av totala anslaget E2, som uppgick till , har använts för ersättning för djursjukvård för avläg- set boende djurägare. av detta belopp har förbrukats inom och de fem nordligaste länen tillsammans. Av års- redovisningen framgår att av den totala summan behandlingar som uppgick till drygt 246 000 stycken svarar akutbehandlingarna för . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdrags- verksamhet Intäkter (som får disponeras)1 Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Kostnads- täckning % Utfall 1997 265 475 256 393 9 082 104 Prognos 1998 256 518 256 518 0 100 Budget 1999 260 211 260 211 0 100 1 Inklusive intäkter av anslaget E 2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade i fasta priser. E3 Djurhälsovård och djurskydds- främjande åtgärder Tabell 7.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 21 000 1999 Förslag 20 490 2000 Beräknat 20 851 3 2001 Beräknat 21 241 3 1 Därutöver har 346 tkr tagits i anspråk av reserverade medel /anslag E 5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. 2 Varav 3 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 . 3 Motsvarar 20 490 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för djurskydds- främjande åtgärder, bland annat kostnader för prövning från djurskyddssynpunkt av djurhåll- ningssystem, inredningsdetaljer i stallar m.m. och utbildning i djurskyddstillsyn. Under ansla- get anvisas också medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och till djursjuk- datasystemet. Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet med djurskydds- främjande åtgärder har främst inriktats mot prövning från djurskydds- synpunkt av nya djurhållningssystem. Särskilt har verket organiserat forskning, försöks- och utvecklingsarbete med alternativa inhysnings- system för höns. Dessutom har medel använts för den vidareutbildning i djurskydd som Sveri- ges anordnar för djur- skyddsinspektörer samt till projekt för olika djurslag inom animalieproduktionen. initierade ett landsom- fattande projekt avseende tillsyn av djurtrans- porter. Projektet beräknas fortgå och avslutas . Med stöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. har utfärdat före- skrifter om organiserad hälsokontroll av husdjur och utsett huvudmän för de olika kontrollerna. Syftet med kontrollerna är att motverka eller förebygga sjukdomar hos husdjur. Anslutningen till kontrollen är frivillig. har dessutom utfärdat ett antal föreskrifter på djur- skyddsområdet. Djursjukdatasystemet är ett viktigt hjälpmedel t.ex. för avelsvärdering och för att spåra arvs- anlag, djursjukdomar och läkemedelsanvändning. Slutsatser Regeringen anser att åtgärder för att förbättra djurskyddstillsynen måste prioriteras. Även åt- gärder för att minimera antibiotikaanvändning och hålla djursjukdomarna på en låg nivå har hög prioritet. Regeringen prioriterar vidare insatser för att utveckla alternativa inhysningssystem för höns. Stödet till biodling uppgår till 2,9 mil- joner kronor. Hälften av stödet finansieras från EG-budgeten och redovisas under anslaget B15 Intervention och exportbidrag för jordbrukspro- dukter. Den nationella finansieringen av stödet återfinns på fyra anslag, nämligen B1, E3, E5 och G1. samlas dessa medel på detta anslag, E3. En omföring görs således. Sam- tidigt ökas stödet med . Hälften av ökningen, del, förs upp på detta anslag. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 22 492 Engångsvist tillskott 1998 för tillsyn av djurtransporter -3 700 Pris- och löneomräkning +398 Överföring från anslaget B 1 +300 Överföring från anslaget E 5 +550 Överföring från anslaget G 1 +300 Ökat resursbehov för biodling +150 Förslag 1999 20 490 Tabell 7.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 200 1999 Förslag 7 043 2000 Beräknat 7 170 1 2001 Beräknat 7 279 1 1 Motsvarar 7 043 prisnivå. Centrala försöksdjursnämndens (CFN) uppgift är att samordna och planera försöksdjursverk- samhet i syfte att begränsa antalet djur som an- vänds i djurförsök. Till CFN:s verksamhetsmål och krav på återrapportering hör utveckling av alternativa metoder till djurförsök, huvudmanna- skap för djurförsöksetisk prövning och att följa försöksdjursanvändningen och sprida informa- tion. Regeringens överväganden Resultatinformation Eftersom CFN inte kontrollerar samtliga de faktorer som styr försöksdjursanvändningen är det svårt att direkt mäta effekterna av CFN:s arbete för att minska antalet försöksdjur. Jämfört med minskade dock försöksdjurs- användningen från 331 000 till 286 000 djur enligt EU:s och Europaråds- konventionens definition av djurförsök. Huvud- delen av dessa djur är möss och råttor. Minsk- ningen beror framförallt på en minskad användning av möss och råttor vid universitet och högskolor, landsting och en minskad an- vändning av råttor inom läkemedelsindustrin. CFN har lämnat finansiellt stöd till forsk- ningsprojekt inom områden som bedömts som särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. erhöll 33 projekt forsk- ningsstöd vilket totalt uppgick till . I likhet är det projekt inom områ- dena toxikologi och farmakologi som dominerar men även projekt som syftar till att utveckla för- söksdjursfria laborationer inom utbildningen har fått stöd. CFN har träffat överenskommelser med läkemedelsföretagen cia . om att företagens finansiella stöd för CFN:s forskningsverksamhet skall uppgå till sammanlagt . CFN skall samverka med andra myndigheter och organ i syfte att få andra metoder än djur- försök accepterade inom forskning och vid test- ning. Under har fått information om Kemikalieinspektionens och verksamhet med tyngdpunkt på de frågor som berör försöksdjursområdet. CFN har också haft möten med Livsmedels- verket och där de testkrav som gäller för olika verksamheter diskuterats. Med har särskilt frågan om de krav som gäller för testning av musseltoxiner på möss och råttor och möjligheten att ersätta dessa tester med djurfria metoder diskuterats. Bland CFN:s forskningsanslag för har medel anvisats för att vidareutveckla alternativa meto- der till dessa tester. CFN har haft en samordnande roll i det internationella utvärderingsprojektet (ERGATT/CFN in vitro toxicity testing scheme) vilket initierades av CFN och ERGATT . Projektet har haft finansiellt stöd av EU:s ut- värderingscentrum för alternativa metoder (ECVAM). Den del av projektet som genom- förts i har haft stöd av CFN. Projektet har slutrapporterats till ECVAM . CFN kommer att anordna ett seminarium för att presentera och utvärdera resultaten. I samband med detta skall även fram- tida utvecklingsmöjligheter diskuteras. CFN skall verka för en enhetlig bedömning av de frågor som de djurförsöksetiska nämnderna har att pröva. har CFN utfärdat ett allmänt råd om Vävnadsprovtagning vid framtagning av genetiskt modifierade möss och råttor. Vidare håller CFN regelbundna sam- manträffanden med ordföranden och vice ord- föranden i de djurförsöksetiska nämnderna där frågor av praktisk och juridisk natur diskuteras. behandlade nämnderna 1 624 an- sökningar om planerade djurförsök. CFN publicerar fortlöpande en skriftserie samt har medverkat vid utbildning i försöks- djurskunskap vid universitet och högskolor och då beretts tillfälle att informera om bland annat CFN:s forskningsstöd, alternativa metoder och grundläggande principer för djurskyddsfrågor.