prop · GM0356 · 1999-01-01 00:00:00 — Missionens uppgift är främst att övervaka det politiska läget samt bidra till försoning och dialog mellan folkgrupperna. I den fredsöverenskommelse som slöts efter landets inbördeskrig 1997 står som en av garanterna. Områden där OSSE-missionen genom deltagande och rekommendationer spelat en särskilt aktiv roll är utarbetandet av landets konstitution och vallag. Det säkerhetspolitiska läget i är allvarligt och präglas av lokala väpnade uppror, vilket tvingat missionen att under vissa perioder stänga sina fältkontor. I nära samarbete med FN:s observatörer i landet (UNMOT) har dock på ett aktivt sätt genom medling och fredsförebyggande åtgärder bidragit till avspänning och frigivning av gisslan. Inom området för mänskliga rättigheter och demokratisering deltar OSSE-missionen i en rad projekt. Integrering av återvändande flyktingar och värnande om rättsstatens principer tillhör prioriterade områden. Inför det kommande parlamentsvalet står även kvinnofrågor och utbildning av valövervakare högt på missionens dagordning. Missionen leds av den rumänske ambassadören . 6.3.6 närvaro i , , är en s.k. rådgivnings- och övervakningsgrupp. Gruppen kunde inleda sitt arbete efter svåra och utdragna förhandlingar mellan ordförandeskap och vitryska myndigheter. I mandatet ingår stöd till de vitryska myndigheterna, att utveckla demokratiska institutioner och följa OSSE- åtaganden samt att övervaka och rapportera om denna process. Missionen har tillsammans med myndigheterna satt upp olika arbetsgrupper inom områden som lagstiftning, genomförande av lagar, demokratisering, politiska frågor samt utbildning inom mänskliga rättigheter. Kontakterna med den vitryska administrationen är således goda på lägre och mellannivå, men i avgörande frågor har möjligheterna till påverkan på den vitryska lagstiftningen varit begränsade. Vidare har missionen genomfört seminarier i ämnen som pluralistisk demokrati och fria val. Mediefrihet är också ett område missionen lagt ned mycket arbete på tillsammans med medierepresentant. parlamentariska församling erkänner inte den vitryska nationalförsamlingen som utsågs efter president folkomröstning om tillägg till konstitutionen . Folkomröstningen godkändes inte av det internationella samfundet som fri och rättvis. I stället betraktar parlamentariska församling det tidigare folkvalda parlamentet som det legitima. För att uppnå en samförståndslösning i denna fråga har talmannen i parlamentariska församling, , tillsatt en arbetsgrupp, vilket välkomnats av . närvaro i har fem internationellt anställda och leds av tysken . 6.3.7 och Minskgruppens arbete är en enklav i det muslimskt dominerade med övervägande armenisk befolkning som strävar efter självständighet. Konflikten har pågått med stort mänskligt lidande som följd, bl.a. med över en miljon flyktingar. ingår i den så kallade Minskgruppen, som inrättades 1992 och är ett särskilt forum knutet till för hantering av konflikten. förhandlade Minskgruppen under svenskt ordförandeskap fram dels en vapenvila som i stort sett iakttagits , dels en överenskommelse om förtroendeskapande åtgärder. är , och tillsammans ordförande för . Samordförandeskapet har lagt fram flera olika förslag för att söka närma parterna och slutligen nå en varaktig fred, men ännu så länge har alla försök förkastats av någon eller några av parterna i konflikten. I har möjligheten till en fredsbevarande OSSE-insats diskuterats . Vid i har en militär ledningsfunktion (, HLPG) upprättats, där bland annat flera svenska officerare tjänstgjort . utsågs en svensk diplomat till personlig representant för OSSE-ordförandeskapet i konflikten i . innehas denna post av den polske ambassadören . Den personliga representanten har bland annat till uppgift att stödja OSSE-ordförandeskapet, Minskgruppen och HLPG i deras respektive verksamhet genom att finnas på plats i regionen. Ett kontor har upprättats i huvudstad , och replipunkter finns i , och . Den personlige representanten har fem medarbetare, varav en varit svensk. Genom detta kontor har en närvaro på plats, och kan bland annat genom att övervaka en ibland inte helt stabil vapenvila bidra till ökad stabilitet i regionen. 6.3.8 Förbindelskontoret för samt OSSE-centrum i , och förbindelsekontor för är beläget i huvudstad . Kontoret spelar vid sidan av övriga närvaro i regionen en viktig roll för att stödja integrationen av de centralasiatiska länderna i organisationen. Kontoret har bl.a. organiserat ett stort antal högnivåbesök i regionen inklusive den rundresa som OSSE-ordföranden, utrikesminister , genomförde . Förbindelsekontoret har vidare medverkat vid, och arrangerat, en mängd regionala konferenser för att stärka demokratin och lösa regionens problem. har även beslutat om att öppna OSSE-centrum i , och Bisjkek. Verksamheten kommer att omfatta alla delar av verksamhet, men fokus kommer att ligga på frågor som skyddet för mänskliga rättigheter, demokratisering och samarbete om nyttjande av naturresurser. 7 parlamentariska församling Den parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övriga institutioner. Dialogen om hur samarbetet mellan församlingen och övriga institutioner kan stärkas har dock intensifierats. Församlingens talman deltar regelbundet i OSSE-trojkans möten och i ministermöten. Församlingens internationella sekretariat, som är förlagt till , arbetar nära med sekretariat i och andra OSSE-institutioner. Den parlamentariska församlingens årliga möte ägde rum i . En deklaration antogs som bl.a. rörde Kosovo och ett antal förslag om ekonomiska dimension. Församlingen upprepade sin rekommendation om att beslut inom inte borde kräva enhällighet utan en kvalificerad majoritet av nio tiondelar. Vidare antogs en deklaration om stärkandet av kvinnors deltagande i aktiviteter. , ordförande i utrikesutskott, valdes till församlingens talman. Vid ministermötet i lyfte fram församlingens arbete med valövervakning och ansträngningarna till internationell samordning med ODIHR, och parlamentet i insatser i , och . Hon framhöll också församlingens beredskap att sända demokratiteam på begäran av fältmissioner. Ett sådant team hade redan tillskapats för att stödja det arbete som utförs av rådgivnings- och övervakningsgrupp i . Den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen leds av riksdagsledamoten . 8 EU, och Samarbetet om OSSE-frågor inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) är väl etablerat och utvecklas kontinuerligt. EU-länderna möts i för att med representanter från huvudstäderna diskutera aktuella frågor. Därutöver träffas representanter för EU:s delegationer till i regelbundet, , på olika nivåer. Syftet med dessa samråd är att komma fram till gemensamma uppfattningar inom EU- kretsen. Konkreta rustningskontrollfrågor i är inte föremål för EU- samordning. I vissa övergripande militärpolitiska frågor sker dock samordning i EU-kretsen. Ett exempel är den militära uppförandekoden som ursprungligen var ett EU-initiativ. EU-länderna har också regelbundna samråd med de länder som har associeringsavtal med unionen. Vidare har EU:s trojka regelbundna möten med EES-länderna och även med och . Vid diskussionerna i beslutande organ i , ständiga rådet, är huvudregeln att planerade anföranden skall vara gemensamma för EU. Om tidsramen medger hålls även samråd med associeringsländerna, så att de har möjlighet att ansluta sig till EU:s anföranden. har diskussionerna inom EU främst rört utarbetandet av konkreta förslag och förhandlingspositioner i arbetet med säkerhetsstadgan, stärkandet av sekretariat samt utvecklingen och inriktningen av engagemang i bl.a. Kosovo, , , och de centralasiatiska republikerna. EU är en av de mest framträdande aktörerna i . EU är även en viktig samarbetspartner för organisationen. EU och har ett väl utvecklat samarbete i fält på flera håll, såsom i , och Kosovo, där har långtidsmissioner och EU har övervakningsmissioner. I samarbetar EU nära med , vars mission har huvudansvaret för samordnandet av internationell insatser för utveckling, säkerhet och demokratisering. Det nordiska samarbetet i fungerar mycket väl med regelbundna samråd, även om det inte i första hand går ut på en nordisk profilering. De nordiska länderna har t.ex. varit pådrivande i arbetet på att reformera och stärka , under ledning av den danske . De nordiska länderna har också en starkt profil i frågan om de mänskliga rättigheternas centrala roll för konfliktförebyggande arbete. Det danska ordförandeskapet och det norska ger de nordiska länderna en hög profil i . 9 samverkan med andra organisationer är en regional organisation enligt kapitel VIII. har visat på möjligheten att i ökad grad komplettera FN:s insatser. övertog ansvaret för civilpolisinsatsen i östra , , från FN. slöt också ett avtal med om upprättandet av Kosovomissionen. Kosovo, liksom , är exempel där internationella insatser utförs i ett nära samarbete mellan FN, och Nato och där varje organisation fyller sin respektive roll. Samarbetet mellan och FN har stärkts genom ökade politiska kontakter på hög nivå och genom ökat samarbetet på fältet. Samarbetet i Abchasien, , och Bosnien- är exempel på detta. Samarbetet mellan och för flyktingåtervändande har intensifierats. slöt och ett samarbetsavtal, särskilt mot bakgrund av de planerade insatserna i Kosovo. samordnades insatser i bl.a. , , , och . och har i stort samma målsättning för sin verksamhet: främjandet av säkerhet i vid mening genom samarbete för demokrati, främjandet av rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Samarbetet mellan de två organisationerna utvecklas kontinuerligt, särskilt inom ramen för den mänskliga dimensionen, inklusive minoritetsfrågor. och ordförande och generalsekreterare möts regelbundet . I ökande utsträckning samorganiserar också de båda organisationerna gemensamma insatser, bl.a. på valövervakningsområdet, rådgivning om lagstiftning och seminarier. Särskilt viktigt är samarbete och informationsutbyte mellan de båda sekretariaten i den löpande verksamheten. Syftet med det ökande samarbetet är att undvika onödigt dubbelarbete, effektivisera insatserna och utnyttja de båda organisationernas komparativa fördelar på bästa sätt. Det norska ordförandeskapet har uttalat ambitionen att bättre dra nytta av expertis och erfarenheter i fältarbete, såsom t.ex. i Kosovo. Enskilda organisationer har spelat en viktig roll inom alltsedan Helsingforsprocessen . Genom sitt arbete för att sprida kunskap om normer och påtala kränkningar av dessa har de aktivt bidragit till att främja demokrati och mänskliga rättigheter i medlemsländerna. I har ett särskilt nätverk bildats av enskilda organisationer med intresse för verksamhet. Frivilligorganisationerna spelar en särskilt aktiv roll vid de möten som äger rum om den mänskliga dimensionen. Vid implementeringmötet om den mänskliga dimensionen i deltog ett stort antal frivilligorganisationer. De gavs möjlighet att delta på samma sätt som staterna. Deras inlägg gav viktiga bidrag till diskussionen om hur normer respekteras i enskilda länder. Organisationerna har med sina nätverk särskilda möjligheter att i tidiga skeden identifiera och rapportera om kränkningar av mänskliga rättigheter och därmed varna för möjliga konfliktsituationer. ODIHR har också ett utvecklat samarbete med frivilligorganisationer, bl.a. för projekt i olika medlemsländer. 10 Budget uppgick den samlade budgeten inom till (drygt 2,2 miljarder österrikiska schilling), varav den svenska bidragsdelen uppgick till . 1998 var som en särskild bidragsskala för större missioner tillämpades, enligt beslut vid ministermötet i . Som större missioner räknas OSSE-missionerna i och samt den upprättade verifikationsmissionen i Kosovo (KVM). Köpenhamnsbeslutet innebär att de belopp som tidigare samlades in som frivilliga bidrag nu till största del täcks av uttaxeringar enligt en fastställd Förutom den svenska andelen av den samlade OSSE-budgeten tillkom kostnader för personal som ställt till förfogande om cirka 12 miljoner, kostnader för valövervakning om cirka 4 miljoner samt cirka 3 miljoner för andra insatser. Bortsett från utrikesförvaltningens egna kostnader var därmed bidrag till verksamhet i storleksordningen . Med anledning av upprättandet av Kosovomissionen kan den samlade OSSE-budgeten komma att fördubblas . Detta innebär att sammanlagda kostnader för verksamhet - inklusive kostnader för svensk personal som ställs till förfogande - därför kan komma att mer än fördubblas jämfört med . - - - - - - - - - fäster stor vikt vid ökande roll i den europeiska säkerhetsarkitekturen. Vi verkar aktivt för att stärka organisationens politiska roll, dess instrument och fältmissioner. Svenskar gör viktiga insatser för att främja freden och säkerheten i . flexibilitet gör den till en snabb aktör på fältet. långvariga och starka engagemang för är ett centralt element i vår utrikespolitik. CFE Conventional Armed Forces in Europe (Avtal om konventionella väpnade styrkor i ) (insatser - inom ) CSBM Confidence- and Measures (förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder) CSCE Conference on Security and Co-operation in Europe (jfr ESK) ECMM European Community Monitoring Mission (på ) EES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (ekonomiska forum) ESK Konferensen om säkerhet och samarbete i (Europeiska säkerhetskonferensen, jfr CSCE) EU Europeiska Unionen (European Union) FN (United Nations) FRJ for Security Co-operation (säkerhetsforum) GUSP Gemensamma utrikes- och säkerhets- politiken (inom EU) HCNM High Commissioner on National Minorities (Högkommissarie för nationella minoriteter) (militär stabsgrupp i för planering av fredsbevarande insats i Nagorno- Karabach) (verifikationsmission i Kosovo) organization (frivilligorganisation) ODIHR Office for Democratic Institutions and Human Rights (kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter) OHR Office of the High Representative (Höge representantens kontor i ) for Security and Co-operation in Europe (jfr ) OSS Oberoende staters samvälde (jfr ) (Ständiga rådet) UNDP United Nations Development Programme () UNHCR United Nations High Commissioner for Refugees (FN:s flyktingkommissarie) United Nations Mission in (i ) UNOMOT United Nations Mission in (i ) UNPREDEP United Nations Preventive Deployment (FN:s förebyggande militära insats i ) for Eastern Slavonia, Baranja and Western Sirmium (FN:s övergångsadministration för östra ) VEU Västeuropeiska unionen (jfr WEU) WEU Western European Union (jfr VEU) (f.d. jugoslaviska republiken ) Heliga Stolen (FRJ) (= 55 varav en t.v. suspenderad) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:56 Redogörelse för verksamheten inom () . Den socialistiska federativa republiken avstängdes från att delta i möten; detsamma gäller alltjämt FRJ