prop · GM03130 · 1999-01-01 00:00:00 — Anmälan skall göras hos företagsledningen. Om revisorn har utsetts av någon annan än företaget, skall anmälan också göras hos den som har utsett revisorn. (Jfr 15 § i kommitténs förslag.) I paragrafen finns bestämmelser som reglerar när ett uppdrag som revisor upphör. Bestämmelserna i första och tredje styckena motsvarar i sak 4 kap. 5 § andra stycket årsredovisningslag. Andra stycket behandlar de fall när uppdraget som revisor gäller tills vidare. Av bestämmelsen följer att ett sådant uppdrag anses ha upphört om antingen revisorn eller den som har utsett revisorn anmäler att det skall upphöra utan att någon annan utses som revisor. I likhet med vad som gäller för uppdrag för bestämd tid kommer bestämmelserna i 23 § om anmälan till , 24 § om företagsledningens skyldigheter att vidta åtgärder för att utse ny revisor och 25 § om möjligheter att förordna revisor att gälla i de fall ett tillsvidareuppdrag som revisor upphör . En revisor vars uppdrag upphör skall genast anmäla detta till för registrering. Han skall lämna en kopia av anmälan till företagsledningen. Revisorn skall i anmälan lämna en redogörelse för vad han har funnit vid den granskning som han har utfört under den del av löpande räkenskapsår som uppdraget har omfattat. För anmälan gäller vad som föreskrivs i 29 §, 30 § första stycket och 31 § om revisionsberättelse. skall sända en kopia av anmälan till skattemyndigheten. Första och andra styckena gäller även när ett uppdrag att tills vidare vara revisor upphör. (Jfr 17 § i kommitténs förslag.) Bestämmelserna överensstämmer i sak med 4 kap. 5 § tredje och femte styckena årsredovisningslag. Om en revisors uppdrag upphör eller om bestämmelserna i 10 15 §§ eller i 17 § hindrar honom att vara revisor och det inte finns någon suppleant, skall företagsledningen vidta åtgärder för att en ny revisor utses för den återstående mandattiden. (Jfr 16 § i kommitténs förslag.) Bestämmelsen överensstämmer med den bestämmelse som har funnits i 4 kap. 5 § fjärde stycket årsredovisningslag. utser revisor i vissa fall Efter anmälan skall utse revisor, 1. när någon revisor inte är utsedd, 2. när auktoriserad revisor eller godkänd revisor inte är utsedd enligt 12 § andra stycket eller 13 16 §§, 3. när revisorn är obehörig enligt 10, 11 eller 17 § och det inte finns någon behörig revisorssuppleant, eller 4. när beslut av företaget om antalet revisorer eller om revisorns behörighet har åsidosatts. Anmälan enligt första stycket kan göras av var och en. Företags- ledningen är skyldig att göra anmälan, om inte rättelse utan dröjsmål sker genom den som utser revisor. (Jfr 18 § i kommitténs förslag.) Paragrafen, som i huvudsak motsvarar 4 kap. 6 § första och andra styckena årsredovisningslag, innebär att i vissa fall skall förordna behörig revisor i företaget. I samband med de ändringar som gjordes i aktiebolagslagen diskuterades om motsvarande uppgifter beträffande aktiebolag borde överflyttas till . Mot bakgrund av att i vissa fall när ett aktiebolag saknar behörig revisor skall förordna att aktiebolaget skall träda i likvidation har det ansetts att verket inte bör handlägga också denna fråga (se prop. 1997/98:99 s. 265). När det gäller företag som omfattas av förevarande lag finns i och för sig inte någon motsvarande uppgift för att förordna om likvidation. Uppgiften att i vissa fall förordna revisor skulle därför som har framhållit kunna handhas av verket. Emellertid har det ansetts att bestämmelserna i denna lag i möjligaste mån bör följa aktiebolagslagens bestämmelser om revision. Uppgiften att i vissa fall utse revisor har därför fått stanna kvar hos . Om ett företag inte följer ett beslut enligt 16 § minst en revisor skall vara godkänd eller auktoriserad revisor, kan med stöd av första stycket 2 förordna en sådan revisor. Bestämmelsen har sin förebild i 4 kap. 3 § femte stycket första meningen årsredovisningslag Som en anpassning till vad som gäller beträffande aktiebolag i motsvarande situation (se 10 kap. 24 § aktiebolagslagen) har i första stycket 3 orden och det inte finns någon behörig revisorssuppleant lagts till. skall ge företagsledningen tillfälle att yttra sig innan den utser en revisor enligt 25 §. Förordnandet skall avse tiden till dess att annan revisor har blivit utsedd. Vid förordnande enligt 25 § första stycket 3 skall entlediga den obehöriga revisorn. (Jfr 12 § i kommitténs förslag.) Bestämmelserna motsvarar i sak 4 kap. 3 § femte stycket andra meningen och sjätte stycket samt 4 kap. 6 § tredje stycket årsredovisningslag. Revisionsberättelsen skall lämnas till företagsledningen senast fem och en halv månader efter räkenskapsårets utgång. Revisorn skall på årsredovisningen teckna en hänvisning till revisions- berättelsen. Revisionsberättelsen skall innehålla uppgift om företagets firma, organisationsnummer eller personnummer och den räkenskapsperiod som revisionsberättelsen avser. (Jfr 22 och 23 §§ i kommitténs förslag.) Första och andra styckena motsvarar 4 kap. 9 § första meningen och 10 § första stycket andra meningen årsredovisningslag. Det tredje stycket motsvarar de bestämmelser som finns för aktiebolag i 10 kap 27 § tredje stycket aktiebolagslagen (se prop. 1997/98:99 s. 266). Genom de i stycket föreskrivna uppgifterna underlättas bl.a. Patent- och registreringsverkets hantering av revisionsberättelsen. Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande om huruvida årsredo- visningen har upprättats i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning. Om det i årsredovisningen inte har lämnats sådana upplysningar som skall lämnas enligt tillämplig lag om årsredovisning, skall revisorn ange detta och, om det kan ske, lämna behövliga upplysningar i sin berättelse. (Jfr 24 § i kommitténs förslag.) Paragrafen överensstämmer i sak med 4 kap. 10 § andra stycket årsredovisningslag. Med tillämplig lag om årsredovisning avses årsredovisningslagen (1995:1554) och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Om revisorn vid sin granskning har funnit att någon som ingår i företagsledningen har företagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till någon försummelse som kan föranleda ersättningsskyldighet, skall det anmärkas i berättelsen. (Jfr 25 § i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar 4 kap. 10 § tredje stycket första meningen årsredovisningslag. I revisionsberättelsen skall revisorn anmärka om han har funnit att företaget inte har fullgjort sin skyldighet 1. att göra skatteavdrag enligt skattebetalningslagen (1997:483), 2. att anmäla sig för registrering enligt 3 kap. 2 § skattebetalnings- lagen, 3. att lämna skattedeklaration enligt 10 kap. 9 eller 10 § skattebetal- ningslagen, eller 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som omfattas av 1 kap. 1 och 2 §§ skattebetalningslagen. Om revisionsberättelsen innehåller en anmärkning om att företaget inte har fullgjort en skyldighet som avses i första stycket 1 3, skall revisorn genast sända en kopia av revisionsberättelsen till skattemyndigheten. (Jfr 26 § i kommitténs förslag.) Paragrafens första stycke motsvarar 4 kap. 10 § fjärde stycket årsredovisningslag. Andra stycket, som i huvudsak motsvarar 4 kap. 10 § femte stycket årsredovisningslag, innehåller en bestämmelse om när en kopia av revisionsberättelsen skall tillställas skattemyndigheten. Till skillnad från kommitténs förslag men i likhet med vad som gäller för revisorer i aktiebolag (se 10 kap. 31 § aktiebolagslagen) omfattar inte längre denna skyldighet de fall när revisorn endast har anmärkt på att vissa skatter och avgifter inte har betalats i rätt tid (första stycket 4). Ändringen hänger samman med att skattemyndigheterna numera genom uppbördssystemet har tillräcklig information om huruvida företaget har betalat skatterna och avgifterna i rätt tid (jfr prop. 1997/98:99 s. 149). Utöver vad som följer av 28 30 §§ får en revisor i revisionsberättelsen lämna sådana upplysningar som han anser att tredje man bör få kännedom om. (Jfr 25 § i kommitténs förslag.) I paragrafen, som delvis motsvarar 4 kap. 10 § tredje stycket andra meningen årsredovisningslag, finns en bestämmelse som ger revisorn möjlighet att i revisionsberättelsen lämna även andra upplys- ningar än de som han enligt föregående paragraf är skyldig att lämna. Om en tidigare revisor har gjort en anmälan enligt 23 §, skall en kopia av den fogas till revisionsberättelsen. (Jfr 23 § i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar 4 kap. 10 § sjunde stycket årsredo- visningslag. I fråga om koncernrevisionsberättelsen gäller 27 § första stycket om tidpunkten för lämnande av revisionsberättelsen samt 28, 31 och 32 §§ om revisionsberättelsens innehåll. Revisorn skall på koncernredovisningen teckna en hänvisning till kon- cernrevisionsberättelsen. Koncernrevisionsberättelsen skall innehålla uppgift om moderföre- tagets firma, organisationsnummer eller personnummer och den räken- skapsperiod som revisionsberättelsen avser. (Jfr 32 § i kommitténs förslag.) Första och andra styckena motsvarar 4 kap. 9 § tredje meningen och 10 § sjätte stycket årsredovisningslag. Bestämmelsen i tredje stycket är ny och av samma slag som 27 §. Den är avsedd att underlätta bl.a. Patent- och registreringsverkets hantering av koncernrevisionsberättelsen. Om revisorn har framfört en erinran till företagsledningen, skall den antecknas i ett protokoll eller i en annan handling. Handlingen skall lämnas till företagsledningen och företaget skall förvara den på ett betryggande sätt. (Jfr 28 § i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar i sak 4 kap. 11 § årsredovisningslag. En revisor får inte till den som saknar rätt att få kännedom om företagets angelägenheter lämna upplysningar om sådana företagets angelägenheter som han får kännedom om när han fullgör sitt uppdrag, om det kan vara till skada för företaget. (Jfr 29 § i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar i huvudsak 4 kap. 13 § första stycket årsredovisningslag. Revisorn är skyldig att lämna medrevisor, ny revisor och, om företaget har försatts i konkurs, konkursförvaltaren de upplysningar som behövs om företagets angelägenheter. Revisorn är dessutom skyldig att på begäran lämna upplysningar om företagets angelägenheter till undersökningsledaren under förunder- sökning i brottmål. Revisorn i ett handelsbolag som omfattas av 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) är även skyldig att på begäran lämna upplysningar om bolagets angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen eller . (Jfr 30 § i kommitténs förslag.) Paragrafens första och andra stycken, som behandlar inskränkningar i revisorns tystnadsplikt, motsvarar i sak 4 kap. 13 § andra stycket årsredovisningslag. I tredje stycket finns en bestämmelse om att revisorn i vissa handelsbolag är skyldig att lämna upplysningar till förtroendevalda revisorer i kommuner och landsting (jfr prop. 1998/99:66). En revisor som när han fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar företaget skall ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan tillfogas någon annan genom överträdelse av denna lag eller tillämplig lag om årsredovisning. En revisor skall även ersätta skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet vållas av hans medhjälpare. Om ett registrerat revisionsbolag är revisor, är det detta bolag och den för revisionen huvudansvarige som är ersättningsskyldiga. (Jfr 33 § i kommitténs förslag.) Paragrafen, som behandlar revisorns skadeståndsansvar, överens- stämmer med vissa redaktionella ändringar med 4 kap. 14 § årsredovisningslag. Om någon är ersättningsskyldig enligt 37 §, kan skadeståndet jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens art, skadans storlek och omständigheterna i övrigt. (Jfr 34 § i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar i sak 4 kap. 15 § första stycket årsredovisningslag. Om flera skall ersätta samma skada, svarar de solidariskt för skade- ståndet i den mån inte skadeståndsskyldigheten har jämkats för någon av dem enligt 38 §. Vad någon av dem har betalat i skadestånd får han återkräva av de andra efter vad som är skäligt med hänsyn till om- ständigheterna. (Jfr 34 § i kommitténs förslag.) Paragrafen motsvarar i sak 4 kap. 15 § andra stycket årsredovisningslag. Tiden för väckande av talan Talan för företagets räkning enligt 37 § som inte grundas på brott får inte väckas mot en revisor har förflutit från det att revisions- berättelsen överlämnades till företagsledningen. (Jfr 35 § i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om den tid inom vilken en talan för företagets räkning om ersättningsskyldighet måste väckas. Bestäm- melsen motsvarar 4 kap. 16 § årsredovisningslag Myndighets beslut i tillståndsärenden enligt 11 eller 15 § får överklagas hos regeringen. beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. (Jfr 36 § i kommitténs förslag.) I sak motsvarande bestämmelser har funnits i 5 kap. 2 § årsredovisningslag. Lagrådet har uttalat att det bör övervägas om inte frågor rörande myndighets beslut i tillståndsärenden enligt 11 eller 15 § skall flyttas från regeringen till allmän förvaltningsdomstol. Lagrådets uttalande har i och för sig goda skäl för sig. Liknande bestämmelser om överklagande till regeringen finns emellertid också i aktiebolagslagen och föreningslagen. Det har därför ansetts att frågan om en överflyttning av detta slag av ärenden till allmän förvaltningsdomstol bör övervägas gemensamt i ett senare sammanhang. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Om det i en lag eller i en annan författning hänvisas till någon föreskrift i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag som har ersatts av en föreskrift i denna lag, tillämpas i stället den nya föreskriften. Genom den nya lagen ersätts en del äldre bestämmelser av nya bestämmelser. I andra fall flyttas bestämmelserna, utan någon ändring i sak, till nya paragrafer. Detta medför att ett stort antal paragrafer i annan lagstiftning som hänvisar till årsredovisningslag måste justeras. I punkten 2 har därför upptagits en bestämmelse som innebär att hänvisningar i lag eller annan författning till årsredovisningslag skall läsas som om de avser de nya bestämmelser som träder i stället för de direkt angivna lagrummen. 25.3 Förslaget till lag om ändring i 11 kap. 5 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter bokförings- skyldighet enligt bokföringslagen (1999:000) genom att underlåta att bokföra affärshändelser eller bevara räkenskapsinformation eller genom att lämna oriktiga uppgifter i bokföringen eller på annat sätt, döms, om rörelsens förlopp, ekonomiska resultat eller ställning till följd härav inte kan i huvudsak bedömas med ledning av bokföringen, för bokförings- brott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . Första stycket gäller inte om bokföringsskyldigheten avser en juridisk person som anges i 2 kap. 2 § bokföringslagen och som inte bedriver näringsverksamhet. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringarna är föranledda av tillkomsten av en ny bokföringslag. Hänvisningen till bokföringslag har ersatts med en hänvisning till den nya bokföringslagen (se första stycket). har det funnits bestämmelser om bokföring och annan redovisning också i stiftelselagen och tryggandelagen. Den nya bokföringslagen reglerar emellertid även bokföring i stiftelser. De tidigare hänvisningarna till stiftelselagen och tryggandelagen har därför tagits bort. Eftersom den nya bokföringslagen har ett mera vidsträckt tillämpningsområde än den tidigare, medför ändringen i paragrafen också en viss utvidgning av det område där ansvar för bokföringsbrott kan komma ifråga. Den nya bokföringslagen innehåller också bestämmelser om att vissa företag skall upprätta årsredovisning. Ansvar för bokföringsbrott kan därför komma ifråga också vid försummelser som är hänförliga till årsredovisningen. Också här gäller dock givetvis att det grundläggande rekvisitet för bokföringsbrott måste vara förhanden, nämligen att rörelsens förlopp, resultat och ställning inte kan ens i huvudsak bedömas av bokföringen. Begreppet räkenskapsmaterial har ersatts med det i den nya bok- föringslagen använda begreppet räkenskapsinformation (se 1 kap. 2 § första stycket 8 bokföringslagen). Begreppet tar sikte på informationen som sådan i stället för de media på vilka informationen har lagrats. I förevarande sammanhang torde ändringen dock sakna praktisk betydelse. Av andra stycket följer att bestämmelserna om bokföringsbrott inte är tillämpliga i fråga om bokföringsskyldighet som åvilar de juridiska personer som anges i 2 kap. 2 § bokföringslagen annat än om den juridiska personen bedriver näringsverksamhet. De juridiska personer som avses är följande; ideella föreningar, registrerade trossamfund, registrerade organisatoriska delar av trossamfund, samfällighets- föreningar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, jaktvårdsområdesföreningar och fiskevårdsområdesföreningar. Skälen till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . I fråga om understödsföreningar som med stöd av punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1999:000) om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag alltjämt tillämpar 29 och 30 §§ lagen (1972:262) om understödsföreningar gäller 11 kap. 5 § fortfarande i sin äldre lydelse. Såsom framgår av punkten 1 skall de nya bestämmelserna träda i kraft och tillämpas på det första räkenskapsår som påbörjas närmast efter detta datum. Av punkten 2 följer dock att den äldre lydelsen av 11 kap. 5 § i vissa fall alltjämt skall tillämpas på understödsföreningar. Det gäller sådana understöds- föreningar som med stöd av övergångsbestämmelserna i lagen (1999:000) om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäk- ringsföretag har utnyttjat möjligheten att tillämpa de äldre bestämmelserna i 29 och 30 §§ lagen (1972:262) om understöds- föreningar. 25.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 15 § Gottgörelse sker ur överskott på kapitalet. Sådant överskott föreligger när pensionsstiftelses tillgångar, värderade med tillämpning av 3 kap. 3 § stiftelselagen (1994:1220), överstiger den skuld stiftelsen ådragit sig samt upplupen del av den utfästa pension, som tryggas av stiftelsen, eller, om stiftelsen tryggar utfästelser enligt allmän pensionsplan, pensions- reserven enligt denna. För utgift, som avses i 14 § första stycket a) och som omfattas av stiftelsens ändamål, äger arbetsgivaren gottgöra sig ur årets avkastning, även om stiftelsen saknar överskott på kapitalet. Gottgörelse får avse löpande utgifter eller utgifter som arbetsgivaren haft under närmast föregående räkenskapsår. Beräknar arbetsgivare vid taxering till beskattning sin inkomst enligt bokföringsmässiga grunder, skall gottgörelse avse kostnad i stället för utgift. Gottgörelse för avgift till försäkring för allmän tilläggspension får avse den del av avgiften som kan anses hänföra sig till lön eller annan ersättning åt person vilken omfattas av stiftelsens ändamål. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringen i första stycket beror på att stiftelselagen har fått en ny paragrafindelning. Bestämmelser om bokföring och annan redovisning för en pensions- stiftelse finns i bokföringslagen (1999:000) och årsredovisningslagen (1995:1554). (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Den nya bokföringslagen omfattar även pensions- och personal- stiftelser (jfr 2 kap. 3 § bokföringslagen). Av lagen följer bl.a. att sådana stiftelser skall upprätta årsredovisning enligt årsredovisningslagen (se 6 kap. 1 §). Den reglering om bokföringsskyldighet och annan redovisning som har funnits i 17 a § förevarande lag har därför kunnat ersättas av en erinran om bokföringslagens och årsredovisningslagens bestäm- melser. 25.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar I lagen har 29 § ändrats och 30 § upphävts som en följd av att under- stödsföreningar skall omfattas av lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). Vad som tidigare gällt enligt hänvisningen i 29 § till 38 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar om avgivande av årsredovisning, årsredovisningens delar, underskrift av årsredovisningen, avvikande mening till årsredovisningen och överlämnande av årsredovisningen till revisorerna, gäller dock i allt väsentligt fortsättningsvis enligt 6 kap. 1 och 2 §§ nya bokföringslagen samt 2 kap. 2 § och 8 kap. 4 § ÅRFL. Det tidigare undantaget i 29 § LUF om att understödsföreningar inte behöver sända in årsredovisningen till är inte längre nödvändigt, eftersom hänvisningen till 38 § lag om ekonomiska föreningar utgått och föreningen enligt 8 kap. 1 och 5 §§ ÅRFL skall sända in års- och koncernredovisningar enbart till . Det kan vidare erinras om att balans- och resultaträkningarna i fortsättningen skall upprättas enligt de uppställningsformer som finns i bilaga 1 och 2 till ÅRFL (se 3 kap. 1 § ÅRFL). Vad som har gällt genom 30 § första stycket LUF, dvs. att räkenskapsårsavslutning skall ske för kalenderår, förändras inte. Av 1 kap. 6 § ÅRFL följer att kalenderår skall vara räkenskapsår samt att avvikelse endast får ske i samband med rörelsens påbörjande eller av- slutande. Vidare skall understödsföreningar även fortsättningsvis redo- visa intäkter och kostnader på verksamhetsgrenar (se 2 kap. 1 § och 6 kap. 3 § ÅRFL). Med anledning av att understödsföreningar skall tillämpa ÅRFL har några nya paragrafer tillkommit och vissa bestämmelser justerats. Dessa ändringar kommenteras närmare i det följande. Bestämmelser om bokföring och annan redovisning finns i bokförings- lagen (1999:000) och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. (Paragrafen saknar motsvarighet i förslagen i promemorian 1 och lagrådsremissen.) Paragrafen har ändrats som en följd av att understödsföreningar skall tillämpa nya redovisningsregler. I nya 29 § har på förslag av Lagrådet tagits in en erinran om att understödsföreningar omfattas av bestäm- melser i bokföringslagen om bokföringsskyldighet och skyldighet att upprätta årsredovisning. I paragrafen erinras också om att understöds- föreningar omfattas av bestämmelser i om årsredovisning och koncernredovisning. Revisorernas revisionsberättelse skall upprättas med beaktande av att understödsföreningar skall tillämpa lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag. (Jfr 31 a § i förslaget i promemorian 1.) I den nya paragrafen erinras om att revisionsberättelsens innehåll skall upprättas med beaktande av att ÅRFL skall tillämpas. Detta innebär att vad som i 51 § andra och tredje stycket lag om ekonomiska föreningar föreskrivs om innehållet i revisionsberättelsen, skall iakttas med beaktande av ÅRFL. Bestämmelserna i 81 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar tillämpas också på understödsförening med undantag av hänvisningen till 38 § andra, tredje och sjunde styckena samt till 39 43 §§. Bestämmelserna i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings- företag tillämpas på slutredovisning. (Jfr 51 § i förslaget i promemorian 1.) Paragrafen, som avser slutredovisning, har ändrats som en följd av att ÅRFL skall tillämpas i årsredovisningen. Lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag skall tillämpas i fråga om likvidatorernas redovisning och slutredovisning. Bestämmelserna i 5 kap. 18 25 §§ och 6 kap. 2 § årsredovisningslagen (1995:1554) samt 5 kap. 2 § 7 och 8 samt 6 kap. 2 och 3 §§ lagen om årsredovisning i försäkringsföretag tillämpas dock inte. (Jfr 51 a § i förslaget i promemorian 1.) Den nya paragrafen slår fast att ÅRFL skall med vissa undantag tillämpas även på likvidatorernas redovisning och slutredovisning. Motsvarande bestämmelser finns för försäkringsbolag i 14 kap. 13 § försäkringsrörelselagen (1982:713).