prop · GM031D5 · 1999-01-01 00:00:00 — Socialbidragen som har ökat förutses börja minska . Minskningen följer bland annat av den allt gynnsammare utvecklingen på arbetsmarknaden. Sammantaget ger detta ett större utrymme för konsumtion och en högre sysselsättning . Denna utveckling stöds av utfallet från nationalräkenskaperna för . Inte bara sysselsättningen, utan även förbrukningen har ökat, vilket delvis kan förklaras med att kommunerna köper tjänster i samband med , bland annat konsulter som lärare. beräknas det finnas utrymme för en ökning av konsumtionsvolymen med i genomsnitt . Denna ökning medger att antalet sysselsatta ökar med i genomsnitt drygt 11 000 personer . Utrymmet för volymökning av konsumtionen är ungefär lika stort i kommuner och landsting, men fördelar sig något olika över åren. förväntas konsumtionen i fasta priser öka med till följd av OTA och resursarbeten, med på grund av ändrat huvudmannaskap för inkontinensartiklar samt med till följd av . Rensat för dessa förändringar framträder den underliggande konsumtionsvolymen som antas öka . förväntas emellertid den underliggande konsumtionen växa snabbare än den faktiska. Det finansiella sparandet i kommunsektorn väntas bli lägre än vad som prognostiserades i vårpropositionen, delvis beroende på utbetalningen av retroaktiva pensioner. beräknas sparandet bli något högre än vad som tidigare förutsågs. Både kommunernas och landstingens finansiella sparande förväntas uppgå till i genomsnitt 2,8 mil-jarder kronor . Nivån på det finansiella Tabell 11.7 Kommunsektorns finanser1 Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomster 411,3 441,2 462,6 480,8 497,3 Skatter 294,4 300,5 311,2 325,1 337,6 Statsbidrag2 60,2 81,6 91,2 94,1 96,2 Övrigt 56,6 59,1 60,1 61,7 63,5 Utgifter 418,5 441,1 456,1 474,8 490,6 Transfereringar 78,2 90,7 92,4 94,7 96,2 Konsumtion 315,1 329,2 341,5 355,5 368,9 volymförändring %3 -0,7 1,7 0,9 0,6 1,0 underliggande %4 -1,6 0,3 1,0 1,3 1,0 Investeringar 25,2 21,2 22,2 24,6 25,6 Finansiellt sparande -7,2 0,2 6,5 6,1 6,7 1 Inkomster och utgifter redovisas exklusive statligt utjämningsbidrag och statlig utjämningsavgift. Utjämningsbidraget är fastställt till . 2Statsbidragen redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till momsåterbetalningssystemet. 3Årlig procentuell förändring i fasta priser. 4Årlig procentuell volymförändring rensad för effekterna av OTA, resursarbeten, förändrat huvudmannaskap för inkontinensartiklar och . Källor: och . sparandet förutsätts motsvara ett positivt resultat för sektorn som helhet, eftersom varje kommun, landsting och kommunalförbund minst måste uppnå ekonomisk balans. Diagram 11.5 Kommunsektorns konsumtion Index Kommunsektorns förädlingsvärde beräknas som summan av löner, arbetsgivaravgifter med mera och kapitalförslitning av anläggningstillgångar. Förädlingsvärdet utgör sektorns bidrag till BNP. Konsumtionen är ett mått på sektorns skatte- finansierade verksamhet. Om försäljningsinkomster och avgifter läggs till konsumtionen erhålls bruttoproduktionen, som motsvarar kommunsektorns totala produktion och resurs-åtgång. Som framgår av diagram 11.5 ökade både kommunsektorns förädlingsvärde, konsumtion och bruttoproduktion i fasta priser fram till och med . Därefter minskade förädlingsvärdet kraftigt. Detta förklaras i huvudsak av en minskad sysselsättning. Varken konsumtionen eller bruttoproduktionen minskade i samma omfattning som förädlingsvärdet. Det beror på att kommunsektorn i ökad utsträckning köper material och tjänster samt att den avgiftsfinansierade verksamheten och försäljningsinkomsterna ökat i volym. För förväntas förädlingsvärdet, konsumtionen och bruttoproduktionen återigen öka, om än i lugnare takt . 12 Sidoalternativ och fanns det en ovanligt bred samsyn bland olika konjunkturbedömare avseende utvecklingen av svensk ekonomi. I takt med att Asienkrisen har fördjupats, förlängts och spridits har dock åsikterna börjat divergera. Olika bedömningar görs avseende krisens längd och djup, spridningseffekterna till omvärlden samt åter- verkningar på svensk ekonomi. För att belysa osäkerheten om den internationella utvecklingen och möjliga återverkningar på tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser presenteras i detta kapitel ett sidoalternativ som beskriver utvecklingen vid en svagare internationell konjunktur. Jämförelsen görs därvid med det s.k. basalternativ som presenteras ovan. De två alternativen antas börja divergera . Sidoalternativet bedöms vara mindre sannolikt än basalternativet. Internationell utveckling I basalternativet förutses en försiktig exportledd återhämtning i den asiatiska regionen . Spridningseffekterna från Asienkrisen på OECD-området utanför antas bli måttliga. Osäkerheten kring denna bedömning är stor och det finns risk för en sämre utveckling. I sidoalternativet antas att lågkonjunkturen i blir mer utdragen än vad som antagits i basalternativet. Problemen i den finansiella sektorn kvarstår och den finanspolitiska stimulansen uteblir delvis. Detta bidrar till ett fortsatt dämpat förtroende bland hushåll och konsumenter. Den fördröjda återhämtningen i medför fortsatt instabila finansmarknader i övriga och därmed försvåras genom- förandet av ekonomiska och politiska reformer i de krisdrabbade . I sido- alternativet antas att en återhämtning i den asiatiska regionen sker först . Sidoalternativets fördjupade Asienkris innebär negativa återverkningar på övriga världen, inte minst på tillväxtekonomierna. De av dessa länder som har betydande budget- och bytesbalansunderskott är särskilt sårbara för Asienkrisens effekter och drabbas därför av minskade kapitalinflöden och högre räntor genom att de finansiella marknaderna söker sig till säkra placeringar. Även de länder som har starka kommersiella och finansiella kopplingar till de är mer sårbara. En minskad efterfrågan på råvaror medför dessutom vidgade bytesbalansunderskott för råvaruexporterande länder. I sidoalternativet förväntas dessa länder, exempelvis i , föra en stramare ekonomisk politik för att motverka den finansiella oron och därmed påverkas den inhemska efterfrågan negativt. En svagare ekonomisk utveckling i innebär en försämrad exportutveckling i framför allt och i vissa europeiska länder. En svagare exporttillväxt medför med viss fördröjning en sämre investeringsutveckling i de exportberoende sektorerna, vilket bidrar till en lägre sysselsättning. Förutom genom handelseffekter påverkas och även direkt av oron på de finansiella marknaderna, som antas fortsätta och fördjupas i sidoalternativet. Den fördjupade krisen medför accentuerad prispress och därmed en vinstpress som leder till lägre vinst- förväntningar och en svagare börsutveckling än i basalternativet. Därmed påverkas hushållens och företagens framtidsförväntningar negativt. drabbas relativt påtagligt av en kraftigare och mer långvarig börsnedgång främst till följd av att sparkvoten där redan sjunkit betydligt. har stimulerats av en god förmögenhetsutveckling och tillsammans med en lägre sysselsättningstillväxt skulle en börsnedgång bidra till en långsammare ökningstakt av den privata konsumtionen. I , där den privata konsumtionen bedöms vara mindre känslig för börsutvecklingen, antas de direkta effekterna av en fördjupad Asienkris vara något mindre än i . Pressade företagsvinster och ökad osäkerhet skulle dock leda till en lägre sysselsättnings- och investeringstillväxt än i basalternativet, vilket i förlängningen även skulle påverka den privata konsumtionen negativt. Den jämfört med basalternativet svagare efterfrågeutvecklingen antas leda till en lättare penningpolitik främst i och . Detta dämpar, men förmår inte på kort sikt eliminera de negativa återverkningarna på tillväxt och sysselsättning. I sidoalternativet förutsätts således att återhämtningen i sker först och att krisen ger större negativa återverkningar på omvärlden främst . Skillnaden mellan bas- och sidoalternativen vad gäller den globala BNP-utvecklingen och därmed världsmarknadstillväxten för svensk export är mest betydande . Skillnaden i världsmarknadstillväxten beräknas till detta år. Diagram 12.1 Marknadstillväxt i sidoalternativet Procent Svensk ekonomi Sidoalternativets svagare internationella utvecklingen innebär en sämre marknadstillväxt för svensk export kombinerad med ökad prispress. Lägre importpriser och svagare efterfrågan genererar ett lägre inflationstryck även i . förutsätts därför föra en lättare penningpolitik. Räntemarginalerna gentemot utlandet antas vara desamma som i basalternativet. Även växelkursen antas vara densamma, eftersom penningpolitiken lättas i såväl som i omvärlden. Till skillnad från situationen vid många tidigare internationella avmattningar är vinstläget i industrin förhållandevis högt. I en stor del av industrin finns det därför utrymme att priskonkurrera genom att sänka vinstmarginalerna. Svenska företag kan därför väntas sänka priserna för att behålla och vinna marknadsandelar. Svensk exportindustri klarar därför av en internationell avmattning betydligt . Trots sänkta exportpriser blir exportutvecklingen svagare än i basalternativet. blir effekten på exporten liten då alternativen divergerar först . blir exportutvecklingen betydligt svagare än i basalternativet. Anpassningen av produktionen till den lägre efterfrågan sker med en viss fördröjning, vilket leder till en ofrivillig lageruppbyggnad. Effekten på BNP av en minskad export blir därför något fördröjd. Den sämre industrikonjunkturen, med försämrade vinstutsikter och större osäkerhet, leder till ett kraftigt omslag i investeringarna i exportsektorn. minskar också investeringarna i närliggande exportberoende sektorer jämfört med basalternativet. Större osäkerhet innebär att såväl företagens som hushållens investeringar skjuts . Till skillnad från konjunk- turnedgången är investeringsvolymerna och kapitalstockarna förhållandevis balanserade . fanns det kraftiga obalanser i framför allt bostadssektorn. ligger bostadsbyggandet på en låg nivå, vilket gör att risken för kraftiga investeringsnedgångar i denna sektor är tämligen liten. Tabell 12.1 Nyckeltal i sidoalternativet Procent Differens mot basalternativet, procentenheter 1998 1999 2000 2001 1998 1999 2000 2001 Marknadstillväxt, för svensk export 5,4 3,9 6,8 7,7 -0,5 -2,3 -0,7 1,2 TCW-index1 121,7 120,4 118,5 118,0 0 0 0 0 Tysk långränta1 4,30 4,03 4,39 4,8 -0,05 -0,25 -0,25 0 Tysk kortränta1 3,58 3,38 3,69 4,30 -0,05 -0,50 -0,50 0 Svensk långränta1 4,76 4,44 4,64 5,00 -0,05 -0,25 -0,25 0 Svensk kortränta1 4,31 3,80 3,80 4,30 -0,05 -0,50 -0,50 0 Timlön 3,3 2,9 3,2 3,0 0 0 0 0 KPI1 0,5 0,4 1,3 2,0 0 -0,3 -0,4 0 Real disponibel inkomst 2,7 3,2 1,6 2,0 0,0 -0,1 0,0 0,1 Sparkvot, nivå 0,9 1,8 1,0 0,6 0,1 0,6 0,7 0,5 Industriproduktion 4,3 2,7 4,1 3,9 -0,3 -1,8 0,1 1,0 Sysselsättning 1,1 0,5 1,6 1,6 -0,2 -1,0 -0,1 0,5 Öppen arbetslöshet 6,7 6,5 5,3 4,5 0,1 0,8 0,9 0,5 1 Årsgenomsnitt Källa: . Avmattningen sprider sig även vidare till hus- hållen och dämpar konsumtionen. Den jämfört med basalternativet lägre tillväxten leder till en svagare sysselsättningsutveckling och en svagare utveckling av hushållens disponibla inkomster. Genomslaget motverkas dock av att transfereringarna bl.a. i form av arbetslöshetsersättning blir högre. De försämrade vinstutsikterna för företag leder till en svagare börsutveckling. Svenska hushåll äger relativt mycket aktier och aktieägandet är tämligen spritt, vilket gör att hus-hållens förmögenhet påverkas relativt mycket jämfört med andra europeiska länder. Priserna på fastigheter påverkas negativt av en lägre tillväxt även om genomslaget dämpas av den lättare penningpolitiken. Sidoalternativet innebär således en svagare utveckling av hushållens inkomst och förmögenhet, vilket tillsammans med den allmänt högre osäkerheten leder till en lägre konsumtion. Risken för en mer betydande avmattning i konsumtionsutvecklingen bedöms vara relativt liten. Hushållen har konsoliderat sin ekonomi och har en mycket god förmögenhetsställning. Lägre export, investeringar och privat konsumtion leder till att även importen blir lägre, vilket minskar genomslaget på BNP. Även den lättare penningpolitiken med sänkt reporänta dämpar genomslaget på BNP, men förmår inte att på kort sikt fullt ut balansera det efterfrågebortfall som uppkommer genom lägre internationell tillväxt och allmänt högre osäkerhet. Beräkningarna i sidoalternativet baseras också på ett antal mera tekniska antaganden. Liksom i basalternativet antas lönerna öka med . För att renodla effekterna av en annorlunda internationell utveckling, utgår beräkningarna från oförändrade regler. Den statliga konsumtionen, de offentliga investeringarna och volymen arbetsmarknadspolitiska åtgärder antas således vara desamma som i basalternativet. De redovisade effekterna avser således konsekvenserna av en svagare internationell utveckling bortsett från de regeländringar en sådan svagare utveckling skulle kunna ge upphov till. För kommunerna förutsätts att balanskravet ska vara uppfyllt i såväl bas- som sidoalternativet. Därmed anpassas den kommunala konsumtionen som en följd av sidoalternativets lägre skatteinkomster. Sammantaget beräknas BNP i sidoalternativet växa och , vilket är än i basalternativet. Den lägre tillväxten innebär ett sämre arbetsmarknadsläge än i basalternativet med en svagare sysselsättningsutveckling särskilt . Den sämre internationella utvecklingen slår direkt mot industrisysselsättningen, men även sysselsättningen i övrigt näringsliv drabbas som en följd av svagare inhemsk efterfrågan. Balanskravet i kommunsektorn sätter en restriktion på omfattningen av verksamheten och sysselsättningen utvecklas därför sämre även i denna sektor. Sammantaget beräknas sysselsättningen öka , vilket är lägre än i basalternativet. Den svagare sysselsättningsutvecklingen leder till att färre träder in på arbetsmarknaden, vilket dämpar genomslaget på den öppna arbetslösheten. Den öppna arbetslösheten beräknas till , vilket är högre än i basalternativet. Tabell 12.2 Försörjningsbalans i sidoalternativet Procentuell förändring Differens mot basalternativet, procentenheter 1998 1999 2000 2001 1998 1999 2000 2001 Privat konsumtion 2,6 2,2 2,4 2,4 -0,1 -0,7 -0,1 0,4 Offentlig konsumtion 1,9 0,4 0,0 1,1 0,0 -0,4 -0,5 0,2 Fasta investeringar 9,4 4,2 8,3 7,0 -0,4 -3,8 1,5 1,1 Lagerinvesteringar 0,2 -0,1 0,0 0,0 0,1 -0,1 0,0 0,0 Export 5,4 4,3 6,3 6,4 -0,5 -1,6 -0,3 0,9 Import 8,6 5,2 6,4 6,4 -0,3 -1,9 0,1 0,6 BNP 2,8 1,8 3,1 3,2 -0,2 -1,2 -0,1 0,6 Källa: . Diagram 12.2 BNP-tillväxt i sidoalternativet Den internationella avmattningen väntas inte reducera svensk BNP på lång sikt lika mycket som på kort sikt. när den internationella oron har lagt sig, den lättare penningpolitiken får större genomslag, den globala tillväxten återhämtar sig samt kapitalstockarna visar sig vara för låga efter en period med förhållandevis låga investeringar, kan man räkna med en återhämtning så att tillväxten blir högre än i basalternativet. Återhämtningen antas dock inte bli fullständig inom den här beaktade tidsperioden, utan BNP- nivån antas vara lägre än i basalternativet. I sidoalternativet beräknas BNP-tillväxten bli och . blir BNP därmed lägre än i basalternativet. Eftersom BNP blir lägre alla år blir arbetslösheten högre, vilket innebär att arbetslöshetsmålet ej nås . Diagram 12.3 Öppen arbetslöshet i sidoalternativet Procent av arbetskraften Offentliga sektorns finanser Med svagare tillväxt utvecklas de offentliga finanserna sämre än i basalternativet. Historiskt har det offentliga sparandet uppvisat en hög känslighet för konjunktursvängningar. En del av dessa svängningar kan dock tillskrivas diskretionära finanspolitiska åtgärder snarare än automatiska effekter på det offentliga sparandet vid givna skatte- och utgiftsregler. I sidoalternativet utvecklas de viktigaste skattebaserna långsammare än i huvudalternativet. Lönesumman beräknas vara lägre till följd av den svagare sysselsättningsutvecklingen och den privata konsumtionen antas vara lägre. Sammantaget beräknas skatteinkomsterna bli lägre än i basalternativet. På utgiftssidan är det främst arbetslöshetsersättningarna och andra hushållstransfereringar som påverkas av den sämre arbetsmarknaden. Högre arbetslöshet och lägre sysselsättning jämfört med basalternativet innebär ca 4 mil-jarder kronor högre utgifter 1999 och 2000. Här har inte beaktats att åtgärder måste vidtas för att det statliga utgiftstaket inte ska överskridas eftersom beräkningarna avser fallet med givna skatte- och utgiftsregler. För den sammantagna offentliga sektorn motverkas utgiftsökningen för staten till viss del av att konsumtionen i kommuner och landsting blir lägre än i basalternativet. I kombination med det ekonomiska balanskravet ger lägre skatteinkomster i kommuner och landsting mindre utrymme för konsumtionstillväxt. beräknas konsumtionen i kommuner och landsting vara lägre än i basalternativet. Balanskravet bidrar således till att reducera de offentliga finansernas känslighet för konjunktursvängningar. Det offentliga finansiella sparandet beräknas bli sämre såväl 1999 som jämfört med basalternativet, vilket motsvarar av BNP. Målet om ett offentligt sparande motsvarande av BNP uppnås. Det offentliga sparandet når däremot inte av BNP . Skillnaden mellan alternativen vad gäller den offentliga sektorns finansiella sparande motsvarar knappt hälften av skillnaden i BNP. Detta ger ett mått på graden av de offentliga finansernas konjunkturkänslighet vid den här analyserade störningen i form av en internatio- Tabell 12.3 Den offentliga sektorns finanser i sidoalternativet 1998 1999 2000 2001 1998 1999 2000 2001 Inkomster 1147 1154 1186 1228 -1 -10 -16 -av BNP 63,4 62,1 61,1 60,2 0,1 0,4 0,4 0,2 Skatter och avgifter 992 1006 1041 1086 -1 -8 -13 -av BNP 54,8 54,2 53,6 53,2 0,0 0,4 0,4 0,2 Kapitalinkomster 85 76 73 68 0 -2 -3 -2 Övriga inkomster 70 72 72 74 0 0 0 0 Utgifter 1111 1144 1152 1168 0 1 -4 -av BNP 61,3 61,6 59,3 57,2 0,1 1,0 0,9 0,6 Transfereringar 511 524 518 521 1 5 4 1 Konsumtion och investeringar 496 527 545 566 0 -2 -6 -5 Ränteutgifter 103 93 89 81 0 -1 -2 -1 Finansiellt sparande 37 10 34 60 -1 -11 -12 -av BNP 2,0 0,5 1,8 3,0 -0,1 -0,6 -0,6 -0,4 Finansiell ställning Nettoskuld 340 323 290 231 1 13 25 av BNP 18,8 17,4 14,9 11,3 0,1 0,9 1,5 1,8 Konsoliderad bruttoskuld 1334 1305 1186 1 13 25 av BNP 73,0 71,8 67,2 58,1 0,2 1,8 2,5 2,4 nell konjunkturförsvagning under förutsättning att inga finanspolitiska åtgärder vidtas. vårproposition bilaga 1 analyserades två andra störningar som resulterade i en konjunkturkänslighet på 57 respektive . Detta visar att de offentliga finanserna är olika känsliga för olika typer av störningar, vilket beror på att olika störningar påverkar sammansättningen av BNP och därmed skattebaserna och offentliga utgifter på olika sätt. Sammanfattning Svensk ekonomi är känslig för vad som händer i omvärlden. En svagare internationell utveckling får således betydande återverkningar på svensk tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser. En sådan utveckling gör det svårare att nå målet om en halverad arbetslöshet . De offentliga finanserna är emellertid så starka i basalternativet att det offentliga sparandet visar överskott även vid den svagare internationella utvecklingen. Därmed undviks att nedgången fördjupas och förlängs genom misstroende mot svensk ekonomi, som tar sig uttryck bl.a. i högre räntor. Vid beräkning av arbetskraftskostnaden ingår sociala avgifter, som t.ex. sjukförsäkring, medan andra arbetsgivaravgifter som är rena löneskatter, exempelvis den allmänna löneavgiften, inte ingår. I skedde en växling mellan sociala avgifter och löneskatter 1997 som höll tillbaka arbetskraftskostnaden enligt beräkning, trots att växlingen inte påverkar de sammanlagda arbetsgivaravgifterna. Eftersom arbetskraftskostnaden mäts per anställd och inte påverkas utvecklingen också av om medelarbetstiden förändras. Vid beräkning av arbetskraftskostnaden ingår sociala avgifter, som t.ex. sjukförsäkring, medan andra arbetsgivaravgifter som är rena löneskatter, exempelvis den allmänna löneavgiften, inte ingår. I skedde en växling mellan sociala avgifter och löneskatter 1997 som höll tillbaka arbetskraftskostnaden enligt beräkning, trots att växlingen inte påverkar de sammanlagda arbetsgivaravgifterna. Eftersom arbetskraftskostnaden mäts per anställd och inte påverkas utvecklingen också av om medelarbetstiden förändras. 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2 1998/99:1 BILAGA 2