prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — har den sektorsövergripande arbetsgruppen mot organiserad brottslighet utarbetat en gemensam åtgärd om goda rutiner vid inbördes rättshjälp i brottmål (98/427/RIF, EGT L 191, , s. 1) som antogs av rådet . Den gemensamma åtgärden syftar till att göra praktiska förbättringar av den inbördes rättshjälpen genom att varje medlemsstat åtar sig att främja ett antal uppräknade goda rutiner vid verkställandet av framställningar om rättshjälp i brottmål. Den sektorsövergripande arbetsgruppen mot organiserad brottslighet har även utarbetat en gemensam åtgärd om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk (98/428/RIF, EGT L 191, , s. 4) som också antogs av rådet . Genom den gemensamma åtgärden inrättas ett europeiskt rättsligt nätverk som skall underlätta informations- utbyte och konkret samarbete mellan åklagare och förundersöknings- ledare i medlemsstaterna. Det rättsliga nätverket består av kontakt- personer som utses av respektive medlemsstat och har redan påbörjat sitt arbete. 35.2.2 Penningtvätt och förverkande antogs en gemensam åtgärd om penningtvätt och identifiering, spårande, frysning, beslag och förverkande av som härrör från brott (EGT L 333, 9.12.1998, s. 1). Åtgärden kompletterar europeiska konvention i samma ämne och har sin grund i handlingsplanen mot organiserad brottslighet (se avsnitt 35.1.1). Medlemsstaterna åtar sig i den gemensamma åtgärden att se till att deras lagstiftning om penningtvätt och förverkande är mer generellt tillämplig och inte är begränsad till vissa brott eller brottstyper. Åtgärden innehåller också bestämmelser som syftar till att förbättra det rättsliga samarbetet över gränserna när det gäller förverkad egendom. 35.2.3 Deltagande i kriminella organisationers brottsliga aktiviteter antog rådet en gemensam åtgärd om att göra deltagande i en kriminell organisation i unionens medlems- stater till ett brott (EGT L 351, 29.12.1998, s. 1). I den gemensamma åtgärden åtar sig medlemsstaterna bl.a. att kriminalisera vissa för- faranden. Åtgärden innehåller en definition av vad som avses med en kriminell organisation vid tillämpningen av den gemensamma åtgärden. Definitionen är således inte allmängiltig utan syftar enbart till att avgränsa tillämpningsområdet för den gemensamma åtgärden. Enligt definitionen krävs bl.a. att organisationens kriminella verksamhet skall inbegripa brott med ett maximistraff fängelse. Kravet på kriminalisering knyter an till deltagandet i organisationens brottsliga aktiviteter eller i andra aktiviteter om detta sker med kännedom om att deltagandet bidrar till organisationens brottslighet. Endast medlemskap i en kriminell organisation är inte tillräckligt, utan det krävs en påtaglig koppling mellan den enskildes deltagande och den kriminella verksamheten. Den gemensamma åtgärden är så utformad att det inte torde krävas några svenska lagändringar för att skall leva upp till åtagandena. bestämmelser om straffansvar för medverkan till brott är t.ex. tillräckliga för att skall leva upp till kravet på kriminalisering. 35.2.4 Sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi på Internet Frågan om hur man bäst skall förebygga och bekämpa sexuella övergrepp på barn särskilt förekomsten av barnpornografi på Internet har i olika sammanhang diskuterats . Det österrikiska ordförandeskapet tog initiativ till en gemensam åtgärd för att bekämpa barnpornografi på Internet. Frågan om barnpornografi togs därefter upp i rådet (ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor) och (allmänna rådet). En intensiv behandling av förslaget till en gemensam åtgärd för att bekämpa barnpornografi på Internet har därefter skett i olika rådsarbets- grupper. skall höras om förslaget. Medlemsstaterna har uppnått politisk enighet om detta. Vid rådsmötet den 3 (ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor) beslutades att den gemensamma åtgärden skall antas så snart har lämnat sitt yttrande. Förslaget till en gemensam åtgärd för att bekämpa barnpornografi på Internet syftar till att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp på barn och särskilt produktion, bearbetning, distribution och innehav av barn- pornografi på Internet. Det innehåller åtaganden för medlemsstaterna att bl.a. uppmuntra användare av Internet att anmäla barnpornografi på nätet om de träffar på sådant material, se till att de brottsbekämpande myndigheterna kan agera snabbt när de har fått information om misstänkt förekomst av barnpornografi, säkerställa största möjliga internationella samarbete och utbyte av information m.m., i dialog med industrin granska lämpliga åtgärder för att eliminera förekomsten av barnpornografi på Internet, kontrollera att den straffprocessrättsliga lagstiftningen är i takt med den tekniska utvecklingen, uppmuntra framställning av filter och andra tekniska hjälpmedel. Förslaget innehåller också bestämmelser om utvärdering, bl.a. av den gemensamma åtgärden om åtgärder mot människo- handel och sexuellt utnyttjande av barn (97/154/RIF, EGT L 63, , s. 2). Praktiska samarbetsåtgärder för att bekämpa barnpornografi och organiserad människohandel behandlas också i Europeiska konferensens expertgrupp mot narkotika och organiserad brottslighet (se avsnitt 35.1.1). 35.2.5 Korruption och förfalskning Som nämnts i avsnitt 29.1 undertecknade medlemsstaterna ett protokoll till den s.k. bedrägerikonventionen med bestämmelser om korruption som menligt kan påverka EG:s finanser. Sedan det arbetet avslutats fortsatte man inom EU:s tredje pelare med att utarbeta en fristående konvention om korruption. Den undertecknades av medlems- staterna (EGT C 195, 25.6.1997, s. 1). Konventionens bestämmelser överensstämmer till stora delar med vad medlemsstaterna redan gått med på i bedrägerikonventionen och korruptionsprotokollet. Den går emellertid längre i det att det inte finns något rekvisit om skada för EG:s finanser. Sedan korruption i den offentliga sektorn sålunda täckts in, lade i inledningen av sitt ordförandeskap ett förslag till gemensam åtgärd rörande korruption på det privata området (muta och bestickning av bl.a. anställda i företag). Den gemensamma åtgärden antogs av rådet (EGT L 358, 31.12.1998, s. 2). Åtagandena i den gemensamma åtgärden är i olika avseenden begränsade, och medlemsstaterna enades därför om att fortsatta över- väganden skall ske. kunde stödja långtgående åtaganden på området. Vår lagstiftning omfattar redan korruption i den privata sektorn. presenterade kommissionen ett meddelande till rådet, och om åtgärder för att skydda den kommande gemensamma valutan, euro, mot förfalskning. Meddelandet innehåller tankar och idéer om sådant som ökat informationsutbyte och samarbete. Några konkreta förslag läggs inte fram. Ett arbete för att utröna om det finns behov av gemensamma straffrättsliga åtgärder mot förfalskning påbörjades inom ramen för rådsarbetsgruppen för gemenskapsrätt och nationell straffrätt. På grundval av medlemsstaternas svar på ett frågeformulär skall det göras en bedömning av om de nationella rättsordningarna tillhandahåller tillräckligt skydd. Kommissionen lade också fram ett förslag till gemensam åtgärd om bedrägerier och förfalskningar som rör andra betalningsmedel än kontanter. De föreslagna bestämmelserna innefattar bl.a. åtagande att straffbelägga förfalskning av t.ex. checkar och betalkort. Med utgångspunkt i förslaget skall det inom ramen för samma rådsarbetsgrupp utrönas om det finns något behov av de gemensamma åtaganden om straffbeläggning som föreslås. Det diskuteras också att ge Europol utökat mandat till att omfatta förfalskningar av betalningsmedel. 35.2.6 Utlämningsfrågor En konvention om utlämning, som behandlar materiella frågor, antogs (EGT C 313, 23.10.1996, s. 11). En förklarande rapport till konventionen godkändes av rådet (EGT C 191, 23.6.1997, s. 13). Frågan om konventionens införlivande i svensk rätt bereds i . 35.2.7 Återkallelse av körkort Företrädarna för de 15 medlemsstaterna undertecknade konventionen om kördiskvalifikationer diskussioner, däribland detaljerade förhandlingar. När konventionen har trätt i kraft innebär det att förare som har fått körkortet indraget i ett EU-land kan undgå körkortsingripandet genom att lämna brottslandet. 35.3 Polis- och tullsamarbete 35.3.1 Europol Europolkonventionen trädde i kraft . inledde sin verksamhet. Under sina första samman- träden har styrelsen formellt antagit de tillämpningsföreskrifter som behövs för att Europols verksamhet skall kunna starta sedan de bekräftats av rådet. Styrelsen har vidare behandlat frågor om Europols ledning och uppbyggnad av datasystemen. Eftersom vissa åtgärder fortfarande återstår innan Europol kan ta upp sin verksamhet bl.a. har inte alla medlemsstater ratificerat tilläggsprotokollet om immunitet och privilegier för Europol och dess tjänstemän har Europols narkotikaenhet upprätthållit verksamheten även . Den gemensamma tillsynsmyndigheten över Europol inledde sin verksamhet och har enhälligt antagit sin arbetsordning vilken har underställts rådet för godkännande. 35.3.2 Annat polissamarbete Den särskilda arbetsgruppen för polissamarbete, som bl.a. ägnar sig åt tekniska frågor, har fortsatt sitt arbete med krypteringsfrågor. Rådet antog vissa slutsatser angående rättsvårdande myndigheters möjligheter att få tillgång till krypterade meddelanden i klartext. En resolution kommer att utarbetas i ämnet. Frågor om avlyssning av Internet har behandlats främst med inriktning mot bekämpandet av barnpornografi (se avsnitt 35.2.4). Andra frågor som har varit aktuella är en inventering av de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit för att genomföra den antagna resolutionen om utbyte av DNA- analyser och en inventering av standarder för pejlingsutrustning till fordon. En har tagits fram. Gruppen behandlar också brottsförebyggande arbete (se avsnitt 35.1.2). Arbetsgruppen ägnar sig vid sidan om tekniskt samarbete främst åt frågor om polisutbildning, där ett viktigt verksamhetsområde är bistånd till och samarbete med kandidatländerna. En utvärdering av utbildnings- behovet pågår och riktade utbildningsinsatser kommer att påbörjas . Ett annat område som tilldragit sig stor uppmärksamhet är åtgärder mot ordningsstörningar, där särskilt frågor om fotbolls- huliganism har diskuterats, bl.a. mot bakgrund av händelserna vid . Vidare har ett antal seminarier ägt rum , bl.a. om utbyte av DNA-analyser, huliganism, avlyssning av telekommunikation och våld mot kvinnor. 35.3.3 Terrorism Tredje pelarens terrorismarbetsgrupp har , i likhet , halvårsvis upprättat hotbildsdokument om inre och yttre terrorismhot i EU. Arbetsgruppen har som vanligt även ställt samman statistik om händelser med rasistiska, främlingsfientliga eller anti- semitiska motiv. har förslag till förbättringar av statistik- insamlingen diskuterats. Arbetsgruppen har vidare behandlat frågan om hur finansiering av terrorism kan begränsas och presenterat ett dokument med åtta punkter om denna fråga. I dokumentet, som har noterats av ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor, understryks vikten av att uppmärksamma de första länkarna i sådana kedjor som kan misstänkas leda fram till konkreta terroristhandlingar. Arbetsgruppen har även utarbetat en tiopunktslista som ger en bild av medlemsstaternas gemensamma synpunkter rörande handel med vapen till terrorister. I punkterna markeras medlemsstaternas beslutsamhet att öka samarbetet inom det aktuella området. Listan är tänkt att fungera som vägledande riktlinjer för ytterligare åtgärder. 35.3.4 Tullsamarbete Ett antal gemensamma kontrollaktioner mot den illegala trafiken av narkotika har genomförts. Besluten rörande dessa aktioner togs av rådsarbetsgruppen för tullsamarbete. En ansenlig mängd av olika slags droger har kunnat beslagtas. I syfte att intensifiera kampen mot bl.a. den illegala handeln med narkotika utarbetades förslag till ett strategiskt åtgärds- program för tredje pelaren med en detaljerad plan över det vidare arbetet. Syftet med programmet är också att skapa ett allt närmare samarbete mellan EU:s medlemsstater dels mellan tullförvaltningarna, dels mellan tull och polis. Förhandlingar pågår dock . En viktig uppgift för tullmyndigheterna, både vid gemenskapens yttre gränser och inom EU:s område, är att bekämpa brottslighet i samband med införsel och utförsel av varor. Grov kriminalitet inom bland annat narkotikaområdet är i hög grad internationell och väl organiserad. För att effektivt bekämpa kriminalitet av detta slag är det nödvändigt att tullmyndigheterna har ett väl utvecklat internationellt samarbete. har ratificerat den s.k. (customs information system). Konventionen syftar till att möjliggöra utbyte av information och ett gemensamt agerande av tullmyndigheterna vilket är av betydelse för den brottsbekämpande verksamheten. En central databas är under uppbyggnad. Där skall tullmyndigheterna kunna hämta och lämna personuppgifter och andra uppgifter för användning i under- rättelse- och spaningsverksamhet. Dessutom har tagits beslut om att i ett tilläggsprotokoll till införa möjligheten att registrera ett fordonsregistreringsnummer. Vidare har man i protokollet definierat penningtvätt på samma sätt som gjorts i II- konventionen. Denna konvention handlar om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningarna. 36 Gränskontroll, invandring och asyl Samarbetet har präglats av en rad nya inslag där förberedelserna inför Amsterdamfördragets ikraftträdande spelat en avgörande roll. I syfte att påbörja förberedelserna för att Amsterdamfördraget skall träda i kraft har rådet och kommissionen utarbetat en handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i fördraget om upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Denna handlingsplan antogs av i och innehåller prioriteringar för arbetet under den närmaste två- till treårsperioden. Av nya inslag kan särskilt nämnas det arbete som karaktäriseras av en ökande tyngdpunkt på en integrerad, pelaröverskridande strategi med inriktning på situationen i vissa ursprungs- och transitländer som asyl- sökande och migranter huvudsakligen kommer ifrån. Detta arbete inleddes med den s.k. handlingsplanen om och har sedan tagit sig uttryck i den upprättade högnivågruppen för asyl- och migrationsfrågor, som bl.a. skall studera ett antal ursprungsländer. lanserade det österrikiska ordförandeskapet ett strategidokument om migrations- och asylpolitiken i ett försök att få i gång en allmän policydebatt om politikområdet. Trots att rådet i stort välkomnade en sådan debatt fick detta dokument utstå mycket stark kritik, både från rådet och från andra aktörer, och några konkreta förslag har inte lagts som följd. har flertalet beslut tagits för att göra budgetmedel tillgängliga för projekt inom politikområdet asyl, invandring och gräns- kontroller, inom ramen för vilka även svenska projekt har finansierats. I övrigt har det arbetats vidare på frågor som tillämpning, färdigställande av Eurodac-systemet, förslag till gemen- samma bestämmelser om uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgare, återtagandeavtal, tillfälligt skydd för fördrivna, bördefördelning, viseringspolitik m.m. 36.1 Övergripande frågor Inströmningen av irakier och kurder i EU En fråga som väckte uppmärksamhet var inströmningen av irakier och kurder i EU. antogs den s.k. handlings- planen om av allmänna rådet. Initiativet till planen var nederländskt och den antogs efter att frågan behandlats av i . Handlingsplanen rörde tillströmningen av immigranter från och närliggande region och tog upp ett antal åtgärder på områdena utrikes- och säkerhetspolitik, migrationspolitik och biståndspolitik. Planen var det första handfasta exemplet där EU anlade ett pelaröverskridande helhetsperspektiv på migrationsfrågor, vilket stöddes av och låg väl i linje med den helhetssyn som har på migrationspolitiska frågor. Odysseus-programmet Rådet antog en gemensam åtgärd om ett utbildnings-, utbytes- och samarbetsprogram inom politikområdet asyl, invandring och passage av medlemsstaternas yttre gränser, det s.k. Odysseus- programmet (EGT L 99, 31.3.1998, s. 2). De projekt som pågick under Sherlock-programmet integrerades i det nya, mycket mer omfattande Odysseus-programmet. Programmet gäller 1998 2002 och omfattar 12 miljoner ecu. Kommissionen beviljar medel efter ansökningar från medlemsstaterna till olika projekt inom området. Projekten kan röra samarbete mellan olika medlemsstater, men även med kandidatländerna. Sedan rådet beslutade om programmet har ett hundratal projekt beviljats medel (se också 36.5). Utvidgningen Vad angår den förestående utvidgningen av EU antog rådet en gemensam åtgärd (EGT L 191, , s. 8) om en kollektiv utvärderingsmekanism på området rättsliga och inrikes frågor, se vidare under 3.1.4. Handlingsplan inför Amsterdamfördraget Vid i beslutade stats- och regeringscheferna att rådet och kommissionen skall utarbeta en handlingsplan om hur man på bästa sätt skall genomföra bestämmelserna i om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, dvs. samma ämnesområde som Unionsfördragets s.k. tredje pelare (se också 5.2.1). Handlingsplanen godkändes vid i . I handlingsplanen anges hur bestämmelserna i fördraget om fri rörlighet för personer, asyl, invandring, civilrättsligt samarbete, polisiärt och straffrättsligt samarbete bör genomföras och inom vilka tidsramar. Genomförandetiden för de prioriterade områdena varierar mellan två och från det att Amsterdamfördraget trätt i kraft. Bland de prioriterade åtgärderna kan nämnas att genomföra bestämmelserna om tillfälligt skydd för fördrivna personer. Ny övergripande arbetsgrupp fattade rådet beslut om att en horisontell arbetsgrupp för migrations- och asylfrågor skall upprättas, vilken skall vara verksam fram till, och avrapportera vid, toppmötet i . Initiativet till den horisontella arbetsgruppen tar sin utgångspunkt i den ovannämnda handlingsplanen om . Tanken är att den horisontella arbetsgrupp som bildats skall sammanföra element från alla tre pelarna och utveckla en handlingsplan. Planen skall ta upp ett flertal aspekter, bland annat följande: en gemensam analys beträffande orsakerna till inströmning av migranter till medlemsstaterna, vilken skall bygga på reguljärt uppdaterade rapporter om situationen för mänskliga rättigheter i ursprungsländerna, effektiva biståndsinsatser, t.ex. för flyktingmottagande i regionen, möjligen i samarbete med UNHCR och enskilda organisationer, politiska/diplomatiska initiativ och dialog med ursprungslandet och andra länder i närområdet, möjligheterna att stärka det ekonomiska samarbetet med landet eller regionen. 36.2 Konvention om yttre gränskontroll Arbetet med utkastet till yttre gränskontrollkonvention, som innehåller regler för hur personkontroll vid EU:s yttre gräns skall genomföras, har i stort legat nere . förutser man i avvaktan på Amsterdamfördragets ikraftträdande med de däri inkorporerade Schengenreglerna inte någon lösning på de frågor som har hindrat arbetet med den nämnda konventionen inom EU. 36.3 asylansökan skall prövas Första asyllandsprincipen grundar sig i stort på en tillämpning av den s. k. första asyllandsprincipen. Denna innebär sammanfattningsvis att för det fall att utlänningen före ankomsten till har uppehållit sig i ett annat land än hemlandet, kan han återsändas dit, om han där är skyddad mot förföljelse eller mot att sändas till hemlandet och också mot att sändas vidare till ett annat land där han inte har motsvarande skydd. Konventionen har som syfte att säkerställa att var och en som ansöker om asyl i någon medlemsstat skall få sin asylansökan prövad och att en asylsökande inte sänds från en medlemsstat till en annan utan att någon stat anser sig ha ansvar för prövningen. Konventionen trädde i kraft för de tolv ursprungliga signatärstaterna . För del, liksom för , trädde konventionen i kraft (se prop. 1996/97:87). För del trädde den i kraft . En särskild kommitté har inrättats enligt artikel 18 i konventionen för att bl. a. besluta om tillämpningsföreskrifter och pröva frågor om tillämp- ningen av konventionen. Vid ett möte antogs ett beslut rörande bl.a. beviskraven enligt (beslut nr 1/98 av , EGT nr L 196, , s. 49) och ett åtgärdsprogram rörande tillämpningen av . Vid ett möte kunde kommittén inte enas om de två förslag som lades fram, varför inga beslut fattades. Tillämpningen i I begärde man 1998 att andra medlemsstater skulle ta ansvaret för asylsökande i ca 1 500 ärenden, vilket utgör av det totala antalet asylsökande . Efter sådan begäran av till andra medlemsstater accepterades ansvaret för uppskattningsvis 800 asylsökande av andra medlemsstater. 36.3.1 datoriserat fingeravtryckssystem har arbetet med konventionen om upprättandet av det datoriserade fingeravtryckssystemet Eurodac fortsatt. Eurodac skall utgöra ett komplement till , som trädde i kraft . Arbetet har framskridit , men några frågor är fortfarande utestående. kom rådet till slutsatsen att man skall sikta in sig på Amsterdamfördragets ikraftträdande och då förhandla vidare om innehållet i Eurodac i annan rättslig form, förmodligen ett direktiv. Arbetet rörande de utestående frågorna fortgår dock i avvaktan på Amsterdamfördragets ikraftträdande. 36.4 Tredjelandsmedborgares rätt att resa in och bosätta sig i EU Invandringskonventionen Arbetet rörande tredjelandsmedborgares rätt att resa in och bosätta sig i EU har till stor del koncentrerats kring det av kommissionen presenterade förslaget till invandringskonvention. Förslaget syftar till att harmonisera de bestämmelser som rör tredjelandsmedborgares möjlig- heter till uppehållstillstånd i egenskap av bl.a. arbetstagare, egen- företagare, studenter och anhöriga. Förslaget innehåller även en avdelning som reglerar inom EU bosatta tredjelandsmedborgares möjligheter att söka anställning i ett annat medlemsland. Ett inledande granskningsarbete har påbörjats och en genomgång av artiklarna i förslaget har genomförts. Förslaget kommer dock inte att vara färdig- förhandlat före Amsterdamfördragets ikraftträdande. Genomgången har visat på stora skillnader i de olika medlemsstaternas regelverk. stöder i och för sig arbetet med en harmonisering på området, men har framfört reservationer mot utformningen av vissa av de föreslagna reglerna. Återtagandeavtal Diskussioner har förts om återtagandeavtal mellan EU och tredje länder. Dessa diskussioner är ännu inte avslutade och kommer att påverkas av Amsterdamfördragets ikraftträdande. Informationskampanjer Diskussioner pågår om genomförandet av informationskampanjer i tredje länder avseende möjligheterna till bosättning inom EU. Syftet är att informera om de regler som gäller, främst för att förhindra att personer från de aktuella urspungsländerna tar sig till EU i falska förhoppningar om att beviljas uppehållstillstånd. 36.5 Asylpolitiken Arbetet med asylfrågor har inom EU till viss del rört tillämpningen av (se 36.3). Budgetmedel för mottagande och återvändande/återvandring Rådet antog två rättsakter, gemensamma åtgärder, som är gällande och rör medel för projekt för bl.a. asylsökande. hade rådet antagit liknande rättsakter, men dessa gällde bara för , så de nya akterna utgör en fortsättning på området. I en rättsakt (EGT L 138, , s. 6) sägs att projekt i syfte att underlätta återvändande för asylsökande och fördrivna personer som har fått skydd i medlemsstaterna, t.ex. rörande yrkesutbildning, skall kunna finansieras av EU. Rättsakten omfattar 13 miljoner ecu. Den andra akten (EGT L 138, , s. 8) rör projekt som kan förbättra mottagandet av asylsökande och flyktingar och omfattar 3,75 miljoner ecu. Medel för de här projekten skall beviljas av kommissionen efter ansökan. Totalt har mer än 200 ansökningar från myndigheter och organisationer ingetts till kommissionen . Från svenskt håll har det ansökts om medel för ett tjugotal projekt, varav åtta har beviljats medel. Asylprojekt under Odysseus-programmet Rådet antog vidare en gemensam åtgärd om ett utbildnings-, utbytes- och samarbetsprogram inom politikområdet asyl, invandring och passage av medlemsstaternas yttre gränser, det s.k. Odysseus- programmet (se 36.4).