prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Från anslaget utbetalas statsbidrag till lands- tingen (och motsvarande) i enlighet med de år- liga överenskommelser som träffas mellan rege- ringen och om vissa ersätt- ningar. Bidragets användningsområden m.m. finns angivna i förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjuk- vård m.m. Vidare betalas från anslaget ersättningar för vissa kostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighetsingripanden för att för- hindra smittsam sjukdom. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen (1989:301) betalas också från detta anslag, liksom även kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. En jämförelse mellan anslag och utfall för visar ett överskott för anslaget om . Överskottet bestod huvudsakligen av minskade kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. Från och med ingår också den statliga ersättningen till och (Spri) i anslaget. Dessa ersättningar har i budgetpropositionen för redovisats under anslaget A1 Sjukvårdsförmåner m.m. respektive anslaget A5 Ersättning till Spri. Frågan om verksam- hetsinriktning, organisation och finansiering har varit föremål för översyn. sker en ombildning av verksamheten till en ideell förening i vilken staten, och är medlemmar. ändras namnet till Hjälpmedelsinsti- tutet. Spri är en allmännyttig ideell förening som har bildats av staten och . Nu- varande finansieringsavtal avser perioden 1999. Spri skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att bedriva ett långsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete inriktat mot aktuella problemområden. Tyngdpunkten skall ligga inom områdena hälsoekonomi, kvalitetsut- veckling, informationsteknik och informations- försörjning. Enligt finansieringsavtalet tillskjuter staten och vardera för vart och ett av åren 1996 1999. Slut- ligt beslut om bidragsbelopp skall dock fattas i taget av respektive part. Regeringens överväganden Resultatinformation avseende överenskommelsen mellan staten och landstingen för Av redovisningar från , , och av medicinsk metodik (SBU) framgår att medlen inom ramen för över- enskommelsen mellan staten och landstingen för har använts för att uppnå de målsätt- ningar som angavs i överenskommelsen, nämli- gen att stimulera verksamhet inom följande om- råden: god tillgänglighet i vården, patientens möjlighet till delaktighet, kunskapsbaserad hälso- och sjukvård, verksamhetsutveckling samt informationsförsörjning. Av redovisningarna framgår bl.a. att utveck- ling av informationssystem för att följa vårdpro- cessens tidsförlopp och vårdens tillgänglighet pågår på flera håll i landet. Landstingen har an- slutit sig till . påbörjades vidare arbete med att ta fram metoder för ständigt förbättringsarbete som fokuserar på processer och resultat som leder till ökad pa- tienttillfredsställelse. har ett tret- tiotal State of the Art dokument inklusive pa- tientinformation tagits fram och huvudsakligen spridits via hemsida på internet. Arbetet med att stödja läkemedelskommittéerna har inletts. En intensiv satsning på förbättrad informationsspridning och genomförande av SBU:s utvärderingar har också genomförts. Överenskommelsen mellan staten och landstingen för överlämnade regeringen en skrivelse med redogörelse för överenskom- melsen om vissa ersättningar till sjukvårds- huvudmännen m.m. för till (skr. 1997/98:51). Ramen för det totala belopp som omfattas av överenskommelsen uppgår till varav utgår från detta anslag och från sjukförsäkringen. Detta är mer än ramen för överenskommelsen för . Anledningen till detta är främst att ersätt- ningen till landstingen för administration av er- sättningar till privata vårdgivare tidigare legat utanför överenskommelsen men inordnats i densamma. Liksom skall huvuddelen av medlen användas för att stimulera utvecklingen av metoder för att följa upp, utvärdera och bedöma sjukvårdens effekter inom tre huvudområden; en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård, verksam- hetsutveckling och informationsförsörjning. Överenskommelsen mellan staten och landstingen för godkände regeringen överens- kommelsen mellan staten och landstingen 1999 för insatser för att stärka pa- tientens ställning m.m. som tidigare hade träffats mellan företrädare för regeringen och . Regeringen har överlämnat pro- positionen om patientens ställning (prop. 1997/98:189) till . Propositionen inne- håller en redogörelse för överenskommelsen mellan staten och landstingen 1999 för insatser för att stärka patientens ställ- ning m.m. Ramen för det totala belopp som omfattas av överenskommelsen för uppgår till varav utgår från detta anslag och från sjukförsäkringen. Detta är mindre än ramen för överenskommelsen för . Anledningen till minskningen är att en del verksamheter som har finansierats via anslaget inom ramen för överenskommelsen mellan sta- ten och landstingen föreslås or- ganiseras och finansieras på annat sätt. Det gäller vissa insatser som utförs av av medicinsk metodik (SBU) samt vissa verksamheter som utförs av . föreslås därför överföras till anslaget C1 och till anslaget A11 av medicinsk metodik. Huvuddelen av medlen skall enligt överens- kommelsen användas för att ytterligare stärka patientens ställning inom svensk hälso- och sjuk- vård. Det skall bl.a. ske genom att öka vårdens tillgänglighet och patienternas inflytande och delaktighet. Denna inriktning skall gälla . Däremot regleras den ekonomiska om- fattningen av överenskommelsen i ta- get. Parterna kom vidare överens om att närmare klarlägga de ekonomiska, organisatoriska och praktiska förutsättningarna för en behandlings- garanti. Regeringen har uppdra- git åt att beskriva och analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av införandet av en behandlingsgaranti inom hälso- och sjukvården. Mot bakgrund av att det saknas tillförlit- liga system för att följa tillgängligheten inom hälso- och sjukvården läggs i överenskommelsen särskild vikt vid denna fråga. Det är angeläget att fortsätta att utveckla och introducera system för att på ett jämförbart sätt i hela landet kunna re- dovisa väntetider och köer i den elektiva vården. Även tillgängligheten i den akuta sjukvården måste kunna följas liksom hur prioriteringar inom vården utvecklas. Det är vidare angeläget att utveckla redovisningen av vårdens resultat. I överenskommelserna för har dessutom avsatts medel för oberoende uppfölj- ning av överenskommelsens olika delar. Inom Kommittén (S 1994:02) om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) pågår arbetet med kom- mitténs slutbetänkande vilket bl.a. kommer att behandla frågan om statlig styrning inom hälso- och sjukvårdsområdet. Enligt vad regeringen har erfarit har en särskild studie gjorts av bl.a. stats- bidragen till landstingen i enlighet med de årliga överenskommelser som träffas mellan regeringen och om vissa ersättningar. Studien kommer bl.a. att bilda en bakgrund för kommitténs ställningstaganden. Kommittén skall avsluta sitt arbete . Resultatinformation avseende Spri Av Spris årsredovisning för framgår att institutet bedrivit projekt i enlighet med den inriktning som anges i finansieringsav- talet. I enlighet med finansieringsavtalet har också en utvärdering av Spris verksamhet 1996 1997 Utvärdering för utveckling (Spri rapport 471) överlämnats till och . Utvärderingen skall utgöra underlag inför ett ställningstagande till Spris verksamhet . Av utvärderingsrap- porten framgår bl.a. att bedömarna anser att Spri målmedvetet har arbetat i den riktning som an- ges i avtal, stadgar och styrelsedirektiv. Spri har tagit fasta på flera synpunkter som framkommit vid tidigare utvärderingar. Planeringen av arbetet har vidare stramats upp på ett positivt sätt. Ex- terna kontakter och nätverksdeltagande förefal- ler ha berikat verksamheten. Vidare konstaterar bedömarna att det föreligger en bristfällig sam- verkan och samordning på nationell nivå i många frågor som berör svensk hälso- och sjukvård. Spri överlämnade en framställ- ning om ersättning för åren 1999 2001. Utöver de medel som framgår av finansieringsöverens- kommelsen hemställer Spri om ytterligare för särskilda insatser inom informationsteknologiområdet. Institutet hemställer vidare om att få förlänga sin plane- ringsperiod t.o.m. samt att regeringen tydliggör regelverket för utbetalning av kompen- sation för expeditionskostnader i samband med fjärrlån. har givit en särskild ut- redare i uppdrag att utreda framtida engagemang i Spri. Uppdraget, som skall genomföras i samråd med regeringen, skall redovisas före utgången av . Slutsatser Överenskommelsen mellan staten och lands- tingen 1999 för insatser för att stärka patientens ställning m.m. blir giltig under förutsättning av godkännande av me- del under detta anslag. Det arbete som bedrivits inom Spri överens- stämmer enligt regeringen väl med det gällande finansieringsavtalet och den inriktning vad avser Spris verksamhet som har godkänts av med anledning av propositionen om Spris fort- satta verksamhet (prop. 1995/96:99 bet. 1995/96:SoU9, rskr. 1995/96:196). Vad avser förlängningen av finansieringsavtalet är rege- ringen, med nuvarande underlag, inte beredd att ta ställning till detta. Mot bakgrund av Lands- tingsförbundets utredning kan förändringar av ersättningen till Spri komma att aktualiseras. Regeringens förslag till anslag för in- nebär en ökning med jämfört med . Anledningen till ökningen är dels att i enlighet med propositionen Ombildning av (prop. 1997/98:57, bet. 1997/98:SoU19, rskr 1997/98:223) och som avser bidrag inom hjälpmedelsområdet tillförts anslaget från an- slaget A1 Sjukvårdsförmåner m.m. (av det nämnda beloppet avser bidrag till institutet), dels att den statliga er- sättningen till Spri ingår i anslaget. Som en följd av pensionsreformen uppräknas även ersättningen till smittbärare med ca . föreslås, som ovan nämnts, att som tidigare anvisats under anslaget överförs till anslaget C1 () respektive anslaget A11 av medicinsk metodik (). Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A3 Bidrag till hälso- och sjukvård för . beräknas anslaget till vardera året. A4 Insatser mot aids Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 74 000 1999 Förslag 51 622 2000 Beräknat 65 622 2001 Beräknat 65 622 Anslaget avser särskilda insatser för att före- bygga spridning av hiv/aids. Medlen skall an- vändas till information och kunskapssprid- ning, stöd till psykosocialt arbete och till utvecklingsarbete. Från anslaget utbetalades ett extra bidrag till kommuner och landsting i storstadsregionerna fram t.o.m. . En jämförelse mellan anslag och utfall för visar på ett överskott om vilket också motsvarar det ackumulerade anslagssparandet vid utgången av . Ut- giftsprognosen för beräknas till och det ackumulerade anslags- sparandet beräknas uppgå till vid utgången av . avses medel för hiv/aids-förebyggande verksamhet även utgå från anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringens överväganden Resultatinformation De hiv-preventiva arbetet har varit framgångs- rikt. har förblivit ett land med låg före- komst av hiv-infektion trots ett omfattande resande och invandring från länder med hög förekomst av hiv/aids. upptäcks ca 250 personer med hiv-diagnos. har antalet nya anmälda aidsfall minskat i . Största förändringen skedde bland homosexuellt smittade män, med en minskning på . Bland heterosexuellt smittade har ingen motsvarade minskning skett . I den heterosexuellt smittade gruppen har det stora flertalet smittats utomlands. Minskningen av antalet anmälda aidsfall kan delvis förklaras av att de så kallade bromsmedicinerna började an- vändas . Av avgörande betydelse för hur det preventiva arbetet lyckas är en väl fungerande verksamhet inom kommuner, landsting och frivilligorganisa- tioner samt en god samverkan mellan dessa. har ett nära samarbete med olika frivilligorganisationer vad gäller hiv/aids- frågor och lämnar ekonomiskt stöd till dessa. Det största ekonomiska stödet lämnas till Noaks Ark Röda korset, RFSL och . En utvärde- ring av dessa organisationer visar att de har en specifik och ändamålsenlig målgruppsinriktning. Organisationerna har framgångsrikt engagerat medlemmar och aktivister och skapat en social rörelse kring sexualupplysning och preventions- arbete. Ekonomiskt stöd ges också direkt till de hiv- smittades frivilligorganisationer på riksnivå. De rikstäckande invandrarorganisationerna sam- arbetar direkt med och spelar en aktiv roll i vissa projekt. En utvärdering av det så kallade extra bidraget främst till storstäderna redovisades för i budgetpropositionen för . Utvärde- ringen visade att det bedrivs ett mångfacetterat och avancerat arbete som bygger på genomarbe- tade handlingsprogram i de stora städerna. Slutsatser Det hiv-preventiva arbetet har varit mycket framgångsrikt och bör enligt regeringen få fort- satt hög prioritet. Den inriktning som angavs i budgetpropositionen för ligger fast; - insatserna bör genomföras inom ramen för sammanhållna handlingsprogram, - insatserna bör i ökad utsträckning riktas mot de grupper som löper störst risk att smittas med hiv/aids, - samarbetet mellan olika aktörer behöver fördjupas, - stödet till frivilligorganisationer bör priori- teras och deras kompetens tillvaratas och utvecklas samt - insatserna skall fortlöpande följas upp och utvärderas. Till förebyggande hiv/aids-verksamhet i stor- stadsområdena fördelades för år från det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget A2 Bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Syftet var att under- lätta avvecklingen av en del av det tidigare specialdestinerade bidraget och att värna den verksamhet som byggts upp i samarbete mellan kommuner, landsting och frivilliga orga- nisationer. Regeringens avsikt är att även för värna om de verksamheter som byggts upp och medel avses utbetalas från anslaget A2 under utgiftsområde 25. En överföring från A4-an- slaget bör engångsvis göras med till anslaget A2 under utgiftsområde 25. Bidraget skall användas för hiv/aids- förebyggande arbete i storstäderna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A4 Insatser mot aids för . beräknas anslaget till vardera året. A5 Bidrag till WHO Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 34 432 1999 Förslag 34 371 2000 Beräknat 34 371 2001 Beräknat 34 371 Utgiften som belastar anslaget är med- lemsavgift till () reguljära verksamhet. Avgiftens storlek bestäms av den tvåårsbudget som WHO:s beslutande församling antar. Avgiften för re- spektive verksamhetsår skall enligt WHO:s reg- ler ha betalats in vid årets början. Budgeten för perioden 1999 antogs . Avgiften för uppgår till 4 172 . Avgiften har reducerats i förhållande till WHO:s ursprungliga avgiftsavisering för , vilken uppgick till 4 944 . Detta beror på beslut av Världshälsoförsamlingen om ändringar i bidragsskalan och att viss finansiering av budgeten skulle ske med tillgängliga fonderade medel samt att avdrag har gjorts för den rabatt som utgår till länder som har betalat medlemsavgiften på föreskrivet sätt. kan utgiften beräknas till ca . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Samarbetet med WHO utgör en viktig del av den internationella verksamheten inom hälso- och sjukvården. har aktivt verkat för re- former inom WHO som kan möjliggöra stärkta och effektivare satsningar inom prioriterade verksamhetsområden. I detta ingår bl.a. att ut- veckla strategisk budgetering och följa upp an- vändning av tillgängliga medel. I kraven på en god ekonomisk hantering har även ingått att medlemsländerna iakttar betalningsdisciplin. Med målet att effektivisera verksamheten har or- ganisationen genomfört vissa förändringar samt påbörjat genomförandet av andra. Detta arbete kommer att aktivt verka för även i fort- sättningen. WHO fastställer budgeten för pe- rioden 2001. WHO:s nyvalda generaldi- rektör, , kommer att presentera sitt budgetförslag inklusive förslag till nya insatsområden för att förbättra hälsoläget i världen. har medlemsländerna i WHO sett mycket positivt på hennes programförslag, varför en ökning i förhållande till nominellt oförändrad budget sannolikt kommer att accepteras. kan ökningar i de frivilliga bidragen väntas. Regeringen avser att ge ett särskilt bidrag till WHO:s förnyelsearbete inom angelägna programområden. Bidrag till reformarbetet har också givits av bl.a. , och . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A5 Bidrag till WHO för . beräknas anslaget till vardera året. A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar Tabell 4.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 591 1999 Förslag 1 591 2000 Beräknat 2 591 2001 Beräknat 2 591 Från anslaget utgår bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar. Bidrag lämnas till driften av de operativa de- larna av verksamheten vid Världshälsoorganisa- tionens (WHO) enhet för läkemedelsbiverk- ningar (i ), som genom ett avtal mellan WHO och regeringen fördes över till . Verksamheten bedrivs av stiftelsen borating ring. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser WHO-programmet har fortsatt att utvecklas och har väl svarat upp mot den ökande efterfrågan av centrets tjänster. Av revi- sionsberättelsen för stiftelsens verksamhetsår 1997 framgår att det funnits tillgångar på ett bankkonto som först för tagits upp i stiftelsens bokslut. uppgick dessa tillgångar till ca . Med hänvisning till dessa tillgångar gör regeringen be- dömningen att en neddragning engångsvis av an- slaget med kan göras för , med bibehållen ambitionsnivå. Regeringen avser att ta initiativ till en översyn när det gäller frågan om former för och finansiering av verksamheten . Mot bakgrund av ovanstående föreslås re- geringen att anvisas under an- slaget A6 Bidrag till WHO-enheten för rappor- tering av läkemedelsbiverkningar för . beräknas anslaget till vardera året. A7 Bidrag till Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 664 1999 Förslag 16 300 2000 Beräknat 17 085 2001 Beräknat 17 427 () utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. På högskolan bedrivs vidare- och efterutbildning av personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvårdssektorer samt näraliggande områden. De utgifter som belastar anslaget är an- del av kostnaderna för NHV. Nordiska minister- rådet fastställer dels en total ekonomisk ram för högskolans verksamhet, dels en garanti- nivå för finansieringen. Utgifter för verksamhe- ten inom garantinivån fördelas mellan de nor- diska länderna efter samma proportioner som gäller för den ordinarie nordiska budgeten. Efter verksamhetsårets slut görs en slutlig avräkning i förhållande till antalet utnyttjade studentplatser . Faktorer som styr utgifterna är utvecklingen av Nordiska ministerrådets budget, an- del av budgeten, valutakursförändringar samt av utnyttjade studentplatser. Nordiska mi- nisterrådets budget för kommer att fast- ställas först . beräk- nas ett totalt anslag till NHV om varav andel beräknas uppgå till ca . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser disponerar av utbildnings- platserna vid NHV. Det finns ett stort behov av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens i de nordiska länderna. NHV spelar här en viktig roll. I är intresset för utbildningen vid NHV stort och av de svenskar som söker kan endast ca en tredjedel beredas plats. Mot bakgrund av ovanstående gör regeringen bedömningen att en neddragning engångsvis av anslaget med kan göras för . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget A7 Bidrag till för . beräknas anslaget till respektive . Skillnaderna i an- slagsnivå består dels av att anslaget föreslås dras ned engångsvis med , dels av beräknad uppräkning av anslaget med anledning av pris- och löneförändringar. 4.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 121 000 1999 Förslag 109 047 2000 Beräknat 111 077 1 2001 Beräknat 113 151 2 1 Motsvarar 109 047 tkr prisnivå 2 Motsvarar 109 047 tkr prisnivå () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att främja likvärdiga förutsättningar för en god hälsa för hela befolkningen. Institutet skall särskilt in- rikta verksamheten mot de faktorer som påver- kar hälsoutvecklingen hos de grupper som är mest utsatta för hälsorisker. En jämförelse mellan anslag och utfall för visar att FHI minskade sitt anslagsparande med . Det ackumuerade anslagssparandet vid utgången av uppgick till . En stor del av det utgående anslagssparandet är intecknat i fleråriga samarbetsavtal med forskningsinstitutioner. Enligt prognoserna för kommer utgif- terna att överskrida anslaget och det ackumule- rade anslagssparandet beräknas uppgå till vid utgången av . Regeringens överväganden Resultatinformation FHI har enligt regeringens mening arbetat med målen för verksamheten på ett tillfredsställande sätt. Institutets arbete med att minska skill- naderna i hälsa mellan olika grupper har inten- sifierats. Bl.a. har olika samarbetsavtal tecknats mellan FHI och svenska forskningsinstitutioner för att öka kunskapen om ohälsans sociala samband samt översätta resultaten till förslag på konkreta strategier för att förbättra hälsans villkor bland utsatta grupper. FHI har satsat på en förstärkning av analys- och utredningsfunktionen, liksom på de internationella frågorna. Arbetet med att ut- veckla nationella hälsopolitiska handlingspro- gram med betoning på att minska social ojämlik- het i hälsa har inletts på flera av institutets verksamhetsområden och arbetet har kommit längst när det gäller tobak och skador. Utvecklingen att bedriva folkhälsoarbete base- rat på ett s.k. arenaperspektiv inleds i större skala med satsningen på hälsofrämjande skolor. Den fortsatta satsningen på kvinnors hälsa utgår bl.a. från hälso- och sjukvården som arbetsplats för många lågutbildade kvinnor. Satsningar har även inletts för att utveckla folkhälsoarbetet bland äldre och invandrare samt inom området hälsa- miljö med inriktning på inomhusluft. FHI:s tobakspreventiva insatser har utvärde- rats av en internationell grupp som har funnit att arbetet är handlingsinriktat och kännetecknas av hög produktivitet, kvalitet och kostnadseffekti- vitet. Regeringen välkomnar denna typ av ex- terna utvärderingar och förutsätter att fler av in- stitutets aktiviteter blir föremål för liknande utvärderingar. Vad gäller stödet till att utveckla folkhälsoar- bete på lokal och regional nivå har detta bl.a. be- stått i att bidra till att öka folkhälsokompetensen hos strategiska aktörer och i att stötta utveck- lingen av lokala folkhälsoprogram. Det internationella engagemanget har ökat inte minst till följd av institutets deltagande i EU:s olika folkhälsoprogram. FHI:s genderarbete utgår ifrån kunskap om skillnader mellan kvinnor och män både när det gäller hälsa och attitydpåverkan. Utgångspunk- ten är att man i det preventiva arbetet måste känna till och ta hänsyn till orsakerna bakom människors beteende. Enligt FHI har uppdraget att vidareutveckla genderperspektivet inneburit en ökad medveten- het om och intresse för hur det förebyggande och hälsofrämjande arbetet skall kunna profileras för olika målgrupper. Det som saknas är forsk- ning och utvärderingar av olika förebyggande metoders effektivitet. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser finansierar olika forsknings- och utvecklingprojket inom folk- hälsoområdet. För flertalet av projekten upp- rättas fleråriga samarbetsavtal med olika forsk- ningsinstitutioner. Detta innebär att FHI tar på sig ekonomiska förpliktelser för kommande budgetår. Regeringen föreslår att med- ger att regeringen för anslaget A8 Folkhälsoin- stitutet får ikläda sig sådana förpliktelser. Beställarbemyndiganden för beviljande av forsknings- och utvecklingsmedel och beräknad anslagspåverkan 2001 framgår av tabell 4.12 nedan.