prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1998/99:5 Hållbara uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologisk hållbar utveckling Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att långsiktigt skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en hållbar försörjning. En ekologiskt hållbar utveckling bygger på en helhetssyn på samhällsutvecklingen där hänsyn till ekologiska förutsättningar förenas med en god ekonomisk, social och kulturell utveckling. I skrivelsen redovisar regeringen en uppföljning av arbetet med att föra mot en ekologisk hållbarhet, baserad på de åtgärdsprogram som angavs i regeringens skrivelse Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Inom varje departements verksamhetsområde beskrivs vilka åtgärder som är genomförda och vilka aktiviteter som pågår. Regeringen har /98 lagt ett antal propositioner och skrivelser med koppling till ekologiskt hållbar utveckling. Nya åtgärdsförslag har därigenom tillkommit inom områden som energi, transporter, regionalpolitik, sysselsättning, konsumentpolitik, bostads- politik, skogsbruk, jordbruk och fiske samt arkitektur, formgivning och design. har också en miljöproposition överlämnats till som innehåller en vidareutveckling och en precisering av det inledda arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Ett antal av de i propositionerna föreslagna åtgärderna med direkt koppling till ekologiskt hållbarhet återfinns i skrivelsens departementsvisa avsnitt. Skrivelsen innehåller också en lägesredovisning för arbetet med det lokala investeringsprogrammet, liksom av några av de initiativ har tagit internationellt med inriktningen att vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Innehållsförteckning 1 Ärendet 3 2 Ett hållbart 5 2.1 En strategi för ekologiskt hållbar utveckling 6 2.2 Tre mål för ekologiskt hållbar utveckling 6 2.2.1 Skyddet av miljön 7 2.2.2 Effektiv användning 8 2.2.3 Hållbar försörjning 9 2.3 Uppföljningssystem för ekologiskt hållbar utveckling 10 3 Översikt av regeringens arbete för ekologisk hållbarhet 12 3.1 Ekologiskt hållbar utveckling inom den statliga sektorn 12 3.2 Regeringens investeringsprogram effekter på sysselsättning 14 3.3 Ekonomi, näringsliv och konsumenter 15 3.4 Forskning och teknikutveckling 19 3.5 Social välfärd miljö och hälsa, utbildning, kultur 22 3.6 Samhällsplanering, byggande och transporter 25 3.7 Internationellt samarbete för ekologisk hållbarhet 27 4 Genomförda och nya åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling inom olika departements verksamhetsområden 31 4.1 verksamhetsområde 32 4.2 verksamhetsområde 34 4.3 Försvarsdepartementets verksamhetsområde 39 4.4 verksamhetsområde 43 4.5 verksamhetsområde 49 4.6 verksamhetsområde 56 4.7 verksamhetsområde 58 4.8 verksamhetsområde 62 4.9 område 67 4.10 verksamhetsområde 70 4.11 Närings- och verksamhetsområde 73 4.12 verksamhetsområde 78 4.13 verksamhetsområde 86 5 Lokala investeringar 101 5.1 stöd till lokala investeringsprogram 101 5.2 Fortsatta insatser 105 5.2.1 Stöd för lokala investeringsprogram 1999 2001.... 106 5.2.2 Uppföljning och utvärdering 106 Bilaga: Miljöledning i statlig verksamhet - deltagande myndigheter....107 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 108 1 Ärendet lämnade regeringen en skrivelse till På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle (skr. 1996/97:50, bet. 1996/97:JoU11, rskr. 1996/97:187). Den beskrev pågående arbete med att utveckla strategier för ekologisk hållbarhet inom olika samhällssektorer. Regeringen beslöt att tillsätta en delegation för en ekologiskt hållbar utveckling. I delegationen ingår statsråden , ordförande, , , och . Regeringen presenterade i förra årets ekonomiska vårproposition (1996/97:150, bilaga 5) ett förslag till ett investerings- program för ekologisk hållbarhet samt en gemensam plattform för det fortsatta arbetet utifrån förslag från delegationen. överlämnade regeringen till skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) som redovisade riktlinjer för det fortsatta arbetet. beslutade med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 18, bet 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81) om ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Stödet till lokala investeringsprogram har två syften. Det skall dels påtagligt öka takten i omställningen av till ett ekologiskt uthålligt samhälle, dels bidra till ökad sysselsättning. beslut innebär att har avsatts för perioden 2000. ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) uttalade regeringen att arbetet med att ställa om till ekologisk hållbarhet bör fortsätta och aviserade ett förslag om förlängning och en utökning av stödet till lokala investeringsprogram med för . Regeringen har lagt fram propositioner på flera områden som utgör viktiga delar i det samlade arbetet för en hållbar utveckling. beslutade om nya riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr: 1996/97:272). Enligt riktlinjerna skall energipolitiken skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energi- försörjning samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. har vidare på regeringens förslag beslutat om en ny miljöbalk (prop. 1997/98:45, bet 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278) och följdlagstiftning till denna (prop. 1997/98:90, bet 1997/98:JoU25, rskr. 1997/98:279) som sammantaget utgör en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning för en hållbar utveckling. lade regeringen fram en miljöproposition Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). Propositionen innebär att arbetet med ekologiskt hållbar utveckling preciseras i olika avseenden. Regeringen föreslår bl.a. en ny struktur för arbetet med miljömål. Enligt förslaget skall ett begränsat antal nationella miljökvalitetsmål, som anger vilket miljötillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv, fastställas av . Delmål och åtgärds- strategier för att nå miljökvalitetsmålen skall sedan utarbetas inom olika samhällssektorer på skilda nivåer. Regeringen har dessutom presenterat en rad andra propositioner med koppling till hållbar utveckling: Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2), Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56), Framtidsformer med handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop.1997/98:117), Bostadspolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:119), Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158), Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) samt skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67). Huvuddelen av dessa är behandlade av . Hållbar utveckling är ett centralt mål i det nya Amsterdamfördraget för Europeiska unionen. Inom EU verkar för en intensifiering av arbetet med att integrera miljöfrågorna i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet. Inom agerar för att stärka organisationens arbete för hållbar utveckling. verkar även för att stärka miljöarbetet inom FN inom ramen för den pågående reformprocessen samt deltar aktivt i det internationella miljö-konventionsarbetet. Ett centralt tema för ordförandeskap i är Ett hållbart . skrivelse om ekologisk hållbarhet angav regeringen tre övergripande mål för ekologisk hållbarhet: skyddet av miljön, effektiv användning av resurser samt hållbar försörjning med naturresurser. För att bidra till att uppnå dessa mål redovisades i skrivelsen departementsvisa åtgärdsprogram (totalt 93 åtgärdsdpunkter). De föreslagna åtgärderna innebar långsiktiga förändringar inom de olika departementens verksamhetsområden i riktning mot ekologisk hållbarhet. Åtgärderna berörde bl.a. lagstiftning, aspekter på skattesystemet, utbildningssystemet., infrastruktur av transporter och byggande. Speciellt betonades vikten av det internationella samarbetet för att uppnå en hållbar utveckling. I föreliggande skrivelse ges en lägesredovisning av hur långt arbetet kommit med de åtgärder som presenterades i förra årets skrivelse. Dessutom redovisas de nya förslag till åtgärder som tillkommit genom de propositioner och skrivelser som lagts fram. Skrivelsen innehåller också översiktlig beskrivning av arbetet med det lokala investeringsprogrammet. Skrivelsen bygger till stora delar på Hållbara som Delegationen för en ekologiskt hållbar utveckling redovisade . I regeringsförklaringen redovisade regeringen inriktningen att göra till en internationellt pådrivande kraft och ett föregångsland i strävan att skapa en ekologiskt hållbar utveckling . I regeringsför- klaringen uttalas att arbetet för att ställa om till ekologisk hållbarhet skall fortsätta som skall möta på ett sätt som skapar en långsiktigt hållbar tillväxt i en allt hårdare konkurrens. Kommande generationers livskvalitet skall inte äventyras och målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Därmed vill regeringen aktivt bidra till det övergripande målet om hållbar utveckling och ta vara på de möjligheter som omställningen rymmer för del. Hållbar utveckling definieras enligt som en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra förut- sättningarna för framtida generationer. Målet omfattar ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter av samhällsutvecklingen, vilket beskrivs i slutdokumentet från FN:s generalförsamlings nittonde extra möte den 23 . Dessa tre aspekter är ömsesidigt beroende av varandra och för att uppnå hållbar utveckling krävs att de integreras och beaktas på ett balanserat sätt. I begreppet ekologiskt hållbar utveckling uppmärk- sammas speciellt den ekologiska dimensionen i hållbar utveckling. För att undvika att miljöförstöring och utarmning av naturresurser skall begränsa framtida generationers välfärd har regeringen ställt upp tre mål för ekologisk hållbarhet: skyddet av miljön, effektiv användning av resurser och en hållbar försörjning. Strategin är att nå dessa mål utan att de ekonomiska eller sociala dimensionerna blir eftersatta. Tvärtom skall ekonomi. sysselsättning och social välfärd gynnas av omställningen. ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) beskrivs också hur de tre dimensionerna av hållbar utveckling är ömsesidigt beroende av varandra. Hushållning med naturresurserna, omsorg om miljön och en social rättvisa är också nödvändiga förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling. är en sund ekonomi en förutsättning för en ekologiskt hållbar utveckling. En god ekonomisk, social och kulturell utveckling skapar förutsättningar för människor att engagera sig i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. 2.1 En strategi för ekologiskt hållbar utveckling Regeringens bedömning: Den övergripande strategin för omställning till ekologisk hållbarhet bör vara att skall bli ett föregångsland och vara internationellt pådrivande genom att visa att ekologisk hållbarhet kan nås på vägar och med insatser som även stärker ekonomi och sysselsättning, utvecklar näringsliv och infrastruktur samt förbättrar välfärden. Skälen för regeringens bedömning: Att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling i kräver handlande över vidare fält än den hittillsvarande miljöpolitiken. Att genomföra detta i praktiken är inte en uppgift för någon viss sektor eller viss yrkesgrupp. Alla delar av samhället, den offentliga sektorn, näringslivet, organisationer och enskilda medborgare måste medverka. Arbetet med att föra mot ekologisk hållbarhet är långsiktigt. Att integrera miljöhänsyn samt ett hushållnings- och effektivitetstänkande inom samtliga samhällssektorer är en viktig grundförutsättning. Det är då möjligheterna skapas att långsiktigt förena ett ekologiskt synsätt med ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Förutsättningen för att detta arbete skall vara framgångsrikt är att kunskap om de ekologiska förutsättningarna för samhällets utveckling finns hos alla. Omställningen till ekologisk hållbarhet skall gå hand i hand med utvecklingen till ett modernt informations- och kunskapssamhälle. Inriktningen bör vara att öka och svenskt näringslivs konkurrenskraft i den globala utvecklingen. ligger utmaningen också i att arbeta för ekologisk hållbarhet i samspel med att bekämpa arbetslösheten. I föreslagna åtgärdsprogram har därför särskild vikt lagts vid åtgärder som har positiva effekter på näringslivsutveckling och sysselsättning, i en del fall kortsiktigt och i andra fall på . skall med stöd av de erfarenheter som vinns vara pådrivande internationellt främst i EU, , , i internationellt konventions- arbete samt genom regionalt utvecklingssamarbete i vårt närområde. 2.2 Tre mål för ekologiskt hållbar utveckling I arbetet med att föra mot ekologisk hållbarhet är alla delaktiga. Därför behövs tydliga och gemensamma mål för arbetet. ekonomiska vårproposition formulerade regeringen tre övergripande mål för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling: skyddet av miljön, en effektiv användning av jordens resurser och en hållbar försörjning. Målen tydliggör de ekologiska förutsättningarna för att nå en långsiktigt hållbar utveckling, dvs. de anger de ekologiska förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomi och kommande generationers välfärd. Skyddet av miljön innebär att utsläppen av föroreningar inte skall skada människans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ner dem. Naturligt förekommande ämnen skall användas på ett sådant sätt att de naturliga kretsloppen värnas. Naturfrämmande hälso- och miljöskadliga ämnen bör inte få förekomma i miljön. Den biologiska mångfalden skall bevaras och värdefulla kulturmiljöer skyddas. Effektiv användning innebär att användning av energi och andra naturresurser skall bli mycket effektivare än den är . Flödena av energi och material kan därmed begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveckling. Samhällsplanering, teknikutveckling och investeringar skall därför också inriktas på resurssnåla produkter och processer. Hållbar försörjning innebär att ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga måste säkras. Så långt som möjligt skall försörjningen baseras på ett långsiktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser. Det betyder att användningen inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken naturen skapar nya resurser och att material bör återvinnas i ett kretslopp. Vi skall hushålla med icke förnybara resurser och kontinuerligt sträva efter förnybara ersättningar. De tre målen för ekologiskt hållbar utveckling hänger samman och stödjer varandra. Den effektiva användningen ger de grundläggande förutsättningarna för att nå de båda andra målen en miljö som inte skadas av föroreningar och en sparsamhet vad gäller resursanvändningen. Skyddet av miljön och ekosystemen är också en förutsättning för att långsiktigt upprätthålla försörjningen med naturresurser. 2.2.1 Skyddet av miljön I miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) vidareutvecklas och preciseras det övergripande målet om skyddet av miljön. I propositionen föreslås att femton nya nationella miljökvalitetsmål skall fastställas av . Regeringens övergripande mål för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. De föreslagna nationella miljökvalitetsmålen preciserar de framtida tillstånd i miljön som eftersträvas. Människors hälsa och tillståndet i naturen står i centrum. Utsläpp av skadliga ämnen skall bringas ner till de nivåer som bestäms av vad miljön och människan långsiktigt tål. Målen anger också natur- och kulturlandskap med särskilda miljövärden som skall skyddas och bevaras som produktionsförmågan upprätthålls och utvecklas. De femton miljökvalitetsmålen formuleras i miljöpropositionen som luft, Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö, Giftfri miljö, Säker strålmiljö, Skyddande ozonskikt samt Begränsad klimatpåverkan. Regeringen skall enligt förslaget i miljöpropositionen svara för att fastställa delmål i syfte att nå miljökvalitetsmålen under förutsättning att målen antas av . Som ett led i detta arbete har ett flertal myndigheter, däribland , givits i uppdrag att utveckla förslag till delmål och åtgärdsstrategier för att uppnå miljökvalitetsmålen samt redovisa de statsfinansiella och samhällsekonomiska effekterna av förslagen. Myndigheternas förslag till delmål och åtgärdsstrategier skall redovisas . har givits ett generellt ansvar för att utveckla och precisera miljökvalitetsmålen, stödja samt följa upp hur arbetet med delmål fortlöper i syfte att uppnå miljökvalitetsmålen (regeringsuppdrag ). I fråga om flera av miljökvalitetsmålen delas ansvar med andra myndigheter som , , Kemikalieinspek- tionen och . skall rapportera sitt arbete till regeringen i samband med årsredovisningen. Det övergripande generationsmålet och den nya strukturen för miljömålen innebär ett helt nytt och sektorsövergripande sätt att arbeta inom miljöpolitiken. Under förutsättning att de föreslagna miljökvalitets- målen antas av behövs en samlad utvärdering av detta arbete. Regeringen avser därför att tillsätta en parlamentarisk beredning med uppgift att göra en samlad översyn av vilka delmål som behövs för att miljökvalitetsmålen skall kunna nås inom en generation (dir. 1998:45). Beredningen skall bl.a. utgå från myndigheternas redovisningar av ovan nämnda uppdrag om delmål och åtgärdsstrategier. Beredningen skall särskilt utvärdera de miljömässiga och samhällsekonomiska inklusive statsfinansiella och sektorsspecifika konsevensanalyserna av delmål och åtgärder som regeringen eller myndigheterna föreslagit. Den skall också lämna förslag till ytterligare delmål om det behövs för att genomföra av fastställda nationella miljökvalitetsmål. Beredningen skall redovisa sitt arbete till regeringen . Den parlamentariska beredningen skall ej behandla miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. För att lägga förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram vad avser klimatmålet kommer en särskild kommitté med parlamentarisk sammansättning att tillsättas (dir. 1998:40). 2.2.2 Effektiv användning Befolkningstillväxten och krav på höjd levnadsstandard leder till större anspråk på resursförbrukning, vilket kan leda till en ökad belastning på miljön. Effektivisering av resursförbrukningen är därför ett medel att nå en hållbar utveckling globalt, både ur resurshushållnings- och ett miljöperspektiv. Ett effektivt utnyttjande av samtliga resurser i samhället bör också ligga i linje med en framgångsrik industriell produktion. En effektivare användning förutsätter medverkan från alla samhällets sektorer. Regeringen föreslår miljöpropositionen följande riktlinjer för arbetet med att uppnå en effektivare och långsiktigt hållbar resursanvändning: Material och energi skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn taget till alla resurstillgångar. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Det samlade biomasseuttaget får inte utarma den biologiska mångfalden. Flertalet varor skall vara materialsnåla och energieffektiva, uppgraderingsbara samt kunna återanvändas eller återvinnas med avseende på material eller energi. Ett begrepp som används i den internationella debatten är faktor 10, som innebär att resursanvändningen behöver bli i genomsnitt 10 gånger effektivare under en till två generationer. Många forskare, företagsledare och politiker anser att en sådan utveckling är nödvändig för att vi skall kunna möta den ökande befolkningstillväxten och minska miljö- förstöringen utan att försämra välfärden. Faktor 10 ger en signal om vilken storlek på effektivisering som krävs, snarare än att uttrycka exakta mål. Faktor-10-begreppet kan därvid fungera som en kompass och stimulera nödvändigt nytänkande. Regeringen gör bedömningen att det kommer att behövas ytterligare arbete, såväl nationellt som internationellt, för att analysera, konkretisera och utveckla begreppet faktor 10. Regeringen avser därför att tillsätta en kommitté för att närmare utreda kunskaps- och åtgärdsbehov i samband med resurs- effektivisering. 2.2.3 Hållbar försörjning Målet om en hållbar försörjning innebär att ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga måste säkras. Då skapas förutsättningarna för en långsiktigt hållbar försörjning av förnybara resurser. Det betyder att uttaget av förnybara resurser, som skog, fisk etc., inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken naturen skapar dessa resurser. Det betyder också att utsläppen av miljöskadliga ämnen inte får överskrida de nivåer vid vilka ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga skadas. Miljökvalitetsmålen som föreslås i miljöpropositionen preciserar de tillstånd som behövs för att produktionsförmåga och grundläggande ekologiska funktioner skall vidmakthållas i t.ex. sjöar och vattendrag, våtmarker, hav, mark och skog. Målet om en hållbar försörjning innebär också att uttag av icke förnybara naturresurser måste ske med tanke på den långsiktiga hållbarheten och kommande generationers behov. Enligt Kretslopps- delegationens bedömning uppkommer dock inte, med några få undantag, de stora problemen på grund av knapphet av naturresurserna. I stället uppkommer problemen genom spridning av miljöstörande ämnen i olika led av utvinning, användning och deponering. Förbränning av fossila bränslen är t.ex. den dominerande orsaken till spridning av ämnen som ger upphov till växthuseffekt, försurning och marknära ozon. För att uppnå en hållbar försörjning med naturresurser är kretsloppsprincipen en grundförutsättning. Principen formulerades i samband med beslut om riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling på följande sätt: Vad som utvinns ur naturen skall på ett uthålligt sätt kunna användas, återanvändas, återvinnas eller slutligt omhändertas med minsta möjliga resursförbrukning och utan att naturen skadas (prop. 1992/93:180, bet. 1993/94:JoU14, rskr. 1993/94:344). beslutade om nya riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Enligt riktlinjerna skall energipolitiken skapa villkoren för en effektiv energi- användning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle med så låg påverkan på hälsa, miljö och klimat som möjligt. Landets elförsörjning skall tryggas genom energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara energikällor samt en effektiv energianvändning. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. 2.3 Uppföljningssystem för ekologiskt hållbar utveckling Regeringens bedömning: Uppföljningssystem för att bedöma hur arbetet med att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle fortskrider bör utvecklas. Genom en årlig uppföljning av de tre övergripande målen för ekologisk hållbarhet med ett antal indikatorer eller nyckeltal kan omställningsprocessen följas upp på en övergripande nivå. Genom en årlig redovisning av departementens åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling kan regeringens arbete inom viktiga politikområdena följas upp. Redovisningarna bör presenteras i samband med budgetpropositionen. Skälen för regeringens bedömning: Som underlag för att kunna bedöma hur arbetet med att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle fortskrider, och också bedöma vilka ytterligare insatser som kan krävas, behövs olika former av uppföljning. Uppföljningen bör göras dels på en övergripande nivå, t.ex. i form av indikatorer för att visa om utvecklingen inom olika områden går åt rätt håll eller ej. Uppföljningen behöver också göras på en mer detaljerad nivå för att redovisa vilka olika åtgärder regeringen vidtagit som ett led i omställningsarbetet. Ett intensivt arbete pågår världen över med att utveckla indikatorer för hållbar utveckling.