prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Dele- gationen har bl.a. till uppgift att sprida informa- tion och kunskap om de av beslutade riktlinjerna för prioriteringar i hälso- och sjuk- vården och de etiska värderingar som ligger till grund för dessa. I samråd med bl.a. de lokala etikkommittéerna skall metoder utvecklas för uppföljning av riktlinjernas tillämpning. En genetisk undersökning av en individ ger genetisk information om andra indivi- der i släkten. Statens medicinsk etiska råd har haft i uppdrag att överväga om och i så fall i vilka former en läkare skall få informera andra berörda släktingar om resultat som framkommit i sam- band med genetisk undersökning. Rådet kon- staterar i en skrivelse att utöver de etiska aspek- terna aktualiseras ett stort antal spörsmål med koppling till medicinsk utveckling, allmänhetens kunskaper och attityder m.m. Rådet föreslår därför att en utredning tillsätts med uppgift att lämna förslag om på vilka premisser information som framkommit i samband med genetisk undersökning skall få ges till andra berörda i släkten. 4.3.2 Folkhälsa Tillstånd och utveckling Av (SoS 1997:18) framgår att svenska folkets hälsa, vare sig man mäter dödlighet, sjuklighet eller själv- rapporterad hälsa, har förbättrats i stort. Exem- pelvis har medellivslängden i ökat kraf- tigt , med för män och för kvinnor. Det främsta skälet, som förklarar nästan hela ökningen av medellivslängden, är nedgången av dödlighet i hjärt- kärlsjukdomar. Såväl insjuknandet som antalet dödsfall i hjärt- kärlsjukdomar har minskat, vilket tyder på en förändring i levnadsvillkor och levnadsvanor. Minskad rökning är sannolikt den enskilt vikti- gaste förklaringen till nedgången i hjärt-kärl- sjukdomar. De hiv-preventiva insatserna har varit fram- gångsrika och är därför fortfarande ett land med låg förekomst av hiv-infektion. Under en lång följd av år har även dödligheten sjunkit när det gäller skador, alkoholrelaterade sjukdomar och självmord. Däremot ökar häl- soproblem som relateras till övervikt samt aller- gier i omfattning. Flera studier visar att andelen överviktiga ökar både bland barn och vuxna. När det gäller allergi eller annan överkänslighet upp- ger drygt en tredjedel av befolkningen i åldern 16 att den har någon form av besvär. Oberoende av hur vi mäter hälsan kvarstår att det finns stora skillnader mellan olika samhälls- grupper. Skillnaderna avspeglas både mellan män och kvinnor, mellan olika åldersgrupper och mellan olika sjukdomsgrupper samt mellan re- gioner. Arbetare har oftare än tjänstemän sämre hälsa, någon långvarig sjukdom eller nedsatt arbetsförmåga. Kvinnor lever än män men kvinnor uppvisar högre sjuklighet och besöker sjukvården oftare än män. En del sjukdomar, t.ex. rörelseorganens sjukdomar, är vanligare hos kvinnor än hos män. I Folkhälsorapporten konstateras också att det finns tecken på ökande hälsoproblem. Det finns bl.a. en oroande tendens att den positiva utvecklingen när det gäller barns och ungdomars hälsa kan komma att brytas. Andelen skolungdomar som använder alkohol och har prövat narkotika ökar. Enligt minkar rökningen i samtliga grupper utom för tonårsflickor. Det finns också rapporter som visar att unga kvinnor mår psykiskt sämre i allt större utsträckning. De viktigaste statliga insatserna samt deras effekter Det finns fortfarande stora skillnader i ohälsa mellan olika samhällsgrupper. Enligt regeringens bedömning har insatser för att främja folkhälsan och förebygga ohälsa fortsatt hög prioritet. Det gäller inte minst åtgärder för att förbättra hälsan hos barn och ungdomar samt hos de grupper som är mest exponerade för de största hälso- riskerna. (S 1995:14) med uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen överlämnade delbetänkandet Hur skall må bättre? (SOU 1998:43). Betänkandet utgör det första steget i en process som skall resultera i för- slag till nationella folkhälsomål och strategier. I betänkandet redovisas några utgångspunkter och principer som avses vara vägledande för kommit- téns fortsatta arbete. Kommittén har prioriterat ett antal områden som bedöms spela en central roll i en framtida nationell folkhälsostrategi. Som exempel kan nämnas psykisk ohälsa, fysisk ak- tivitet, allergier och skador. Delbetänkandet har remissbehandlats och avsikten är att de syn- punkter som inkommit skall ligga till grund för det fortsatta arbetet med nationella folkhälsomål. överlämnade Idrottsutred- ningen sitt slutbetänkande Idrott och motion för livet Statens stöd till idrottsrörelsen och fri- luftslivets organisationer (SOU 1998:76). I be- tänkandet redogörs för ett antal förslag till nya och tydligare mål för stödet till idrotten. Försla- gen syftar till att bl.a. öka intresset bland med- borgarna för fysisk aktivitet i syfte att uppnå en god folkhälsa. Betänkandet remissbehandlas un- der . överlämnade sitt slutbetänkande Det gäller livet (SOU 1998:31) . I rapporten anläggs ett tydligt folkhälsoperspektiv och förslagen handlar i många fall om att förstärka de förebyggande in- satserna för att förbättra det psykiska välbefin- nandet hos barn och unga. Betänkandet har re- missbehandlats och bereds inom . har regeringen tillsatt en särskild utredare (dir. 1998:59) för att kartlägga och föreslå åtgärder vad avser elevvårdens och skolhälsovårdens roll när det gäller att främja fy- sisk och psykisk hälsa bland barn och unga. överlämnade betänkandet Miljö för en hållbar hälsoutveckling Förslag till ett nationellt hand- lingsprogram (SOU 1996:124) och betänkandet har därefter remissbehandlats. Regeringen har i propositionen Svenska miljömål miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) före- slagit att en ny struktur för arbetet med miljömål skall tillämpas. Som en följd av propositionen har regeringen tillsatt en parlamentarisk beredning om mål i miljöpolitiken (dir. 1998:45) med uppgift att göra en samlad översyn av vilka delmål och sektorsmål som behövs för att Sveri- ges nationella miljökvalitetsmål skall kunna nås inom en generation. För att Miljöhälsoutred- ningens förslag skall kunna behandlas inom ra- men för den nu föreslagna målstrukturen inom miljöpolitiken, har betänkandet överlämnats till den parlamentariska beredningen för mål i miljö- politiken. Kommittén om hälso- och sjukvårdens finan- siering och organisation har överlämnat sitt del- betänkande En tydligare roll för hälso- och sjuk- vården i folkhälsoarbetet (SOU 1997:119). Kommittén har haft i uppdrag att analysera upp- gifts- och ansvarsfördelning mellan stat, kom- mun och landsting när det gäller folkhälsoarbete. Betänkandet samt remissvaren över betänkandet har överlämnats till Nationella folk- hälsokommittén (S 1995:14) för att ingå i kom- mitténs fortsatta arbete. överlämnade en rapport om mödrahälsovården till regeringen. I rapporten föreslås bl.a. att mödrahälsovårdens olika verksamheter bör få en gemensam organi- sation, att antalet rutinbesök minskas under graviditeten, att preventivmedel erbjuds till låg kostnad och att kostnadsolikheter mellan olika preventivmedel utjämnas, att en fortsatt satsning på ungdomsmottagningarna bör ske, samt att samtliga gravida kvinnor i storstadsområdena skall erbjudas provtagning för HIV såväl inom mödrahälsovården som abortmottagningarna. överlämnade dessutom i de- cember 1997 en rapport om gynekologisk hälso- kontroll till regeringen. Rapporten innehåller bl.a. föreslag om att en rådgivande grupp på na- tionell nivå skall inrättas med uppgift att ansvara för uppföljning och samordning av screening- program samt utformning av kvalitetsutveckling, samt rekommendationer för med vilken periodi- citet cellprovsundersökningar bör genomföras. De båda rapporterna föranleder ingen ytterligare åtgärd från regeringens sida. Tobak är den enskilt största hälsorisken i väst- världen och ett av de allvarligaste hälsoproble- men som ökar globalt. Åtgärder mot rökning har visat sig vara kostnadseffektiva på flera olika sätt. Det handlar om insatser mot flera folksjukdomar , främst mot cancer och hjärt-kärlsjuk- domar men även mot t.ex. allergier och sjukdo- mar i rörelseorganen. Även små förändringar i rökvanor ger stora effekter. En ökad illegal hantering av tobak är oönskad av flera skäl, bl.a. de svårigheter den medför i strävandena att se till att ungdomar inte köper tobak. Som ett led i att komma till- rätta med dessa problem har tobaksskatten sänkts. Tobaksskatten är därmed inte ett domi- nerande instrument för att minska tobaksbruket, utan måste kompletteras med andra åtgärder. Det handlar om förändringar i system, lagstiftning och andra regelverk för att minska tobakens tillgänglighet, men också om riktade utbildnings- och informationsinsatser mot bl.a. barn och ungdomar. pågår också verksamheter i olika former som syftar till att minska tobaksbruket. Nationella folkhälso- kommittén framhåller i betänkandet Hur skall må bättre? (SOU 1998:43) att man avser att utarbeta mål och strategier för att minska to- baksbruket. Även arbetar med att utveckla en nationell handlingsplan mot tobak med fokus på barn och ungdomar. Kom- mittén och institutet samarbetar i dessa frågor. Regeringen arbetar även aktivt med frågor som berör tobaksprevention inom EU. Direk- tivet 98/43/EG om ett förbud mot indirekt och direkt tobaksreklam har antagits. Genomförandet av direktivet bereds för när- varande i . överlämnade regeringen propositionen Utveckling och rättvisa en poli- tik för storstaden (prop. 1997/98:165) till . I propositionen läm- nas ett antal förslag till hur folkhälsoarbetet skall kunna förbättras i utsatta stadsdelar, bl.a. föreslås att lokala folkhälsoråd inrättas för att därigenom förankra och anpassa folkhälsoarbetet till de lo- kala förutsättningarna. Missbruket av anabola steroider och andra dopningsmedel tycks ligga kvar på ungefär samma nivå som . Undersökningar visar dock att andelen ungdomar som prövat dop- ningsmedel är liten i förhållande till den andel som prövat narkotika. överlämnade regeringen propositionen Åtgärder mot dopning (prop. 1998/99:3) till . I propositionen före- slås bl.a. ändringar i lagen (1991:1969) om för- bud mot vissa dopningsmedel som syftar till att öka möjligheterna att motverka missbruket av dopningsmedel. Enligt regeringen bör eget bruk av dopningsmedel kriminaliseras och en ny brottsrubricering, grovt dopningsbrott, införas. I propositionen betonas även behovet av förebyg- gande insatser på detta område. blev folkhälsa formellt ett samarbets- område inom EU genom antagande. Inom folkhälsoområdet har därefter ett ramprogram antagits. Utifrån detta rampro- gram genomförs folkhälsopro- gram inom följande områden; cancer, aids och vissa smittsamma sjukdomar, narkotika, hälso- främjande insatser samt hälsoövervakning. Pro- gram för sällsynta sjukdomar och miljörelaterade sjukdomar är fortfarande under beredning och beslut beräknas kunna fattas i hälsoministerrådet . Vad avser programförslag om förebyggande av personskador har kommissio- nen framlagt ett reviderat förslag som kommer att behandlas . En diskussion om ett nytt ramprogram på folkhälsoområdet 2000 till 2005 kommer att inledas . Det internationella samarbetet i folkhälsofrå- gor har successivt utvecklats inom såväl EU som och . WHO:s regionalkom- mitté för antog enhäl- ligt en reviderat folkhälsopolitiskt ramverk Hälsa-för-alla 21 (HFA 21) med riktlinjer och mål till ledning för medlemsländernas folkhälso- arbete. Den europeiska HFA-21 bygger på prin- ciperna i den globala hälsa-för-alla-strategi som antogs men utvecklar närmare de om- råden som är viktiga för hälsosituationen inom . Inom bereds förslag om ett svenskt stöd för WHO:s anti-tobaksprogram. Detta innefattar arbete med att driva fram en in- ternationell ramkonvention och studier om kvinnor och tobak. har anslutit sig till WHO:s hälsomål att minska skador, handikapp och dödsfall på grund av olycksfall . har i flera avseenden varit internationellt ledande i det förebyggande arbetet. presenterade för- slag till förbättrade åtgärder mot olycksfall. Skadeprogrammet inom ar- betar för att skapa ett landsomfattande nätverk med förgreningar på alla nivåer och i alla miljöer. Skadeprogrammet är delvis en följd av Social- styrelsens tidigare förslag. 4.3.3 Smittskydd Tillstånd och utveckling Smittskydd omfattar en mängd olika åtgärder som alla syftar till att minska spridningen av smittsamma sjukdomar. Det dagliga arbetet inom hälso- och sjukvården med smittade pa- tienter bidrar till att minska smittspridningen. Normalt regleras vården av patienter med smitt- samma sjukdomar genom hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763). Smittskyddslagen (1988:1472) reglerar olika epidemiologiska insater för att förhindra vissa sjukdomars vidare spridning. I lagen fastställs också vilka skyldigheter och rättigheter som gäller för bl.a. enskilda och vilka möjligheter samhället har att tillgripa tvångsåt- gärder. har det skett en rad föränd- ringar som påverkat smittskyddssituationen. Människors allt mer omfattande resande till främst sydliga och tropiska länder, den ökade invandringen och handeln med livsmedel är några faktorer som har betydelse i samman- hanget. har också haft skäl att se över sin beredskap för tidigare okända smittämnen, t.ex Ebolavirus. En alltför vidlyftig användning av antibiotika medför att bakterier blir resistenta (mot- ståndskraftiga) mot läkemedlen. Detta kan leda till att svårbehandlade infektioner sprids bland befolkningen, vilket ger upphov till svårt mänsk- ligt lidande och höga sjukvårdskostnader. Ett exempel är tuberkulosen, som är på återtåg i och ofta är orsakad av antibiotika- resistenta bakterier. Förekomsten av resistens hos vanliga bakterier som pneumokocker och staphylokocker är andra problem som uppstått. Läget i beträffande antibiotikaresistens är sannolikt ett av de bästa i . Ett om- fattande övervaknings-, registrerings- och in- formationsarbete förekommer, t.ex. genom Re- ferensgruppen för antibiotikafrågor (RAF) och det nationella (Strategi- grupper för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens). Samarbetet inom smittskyddsområdet på EU- nivå är inriktat på informations- och erfarenhets- utbyte, forsknings- och utbildningsinsatser samt kompetensuppbyggnad i medlemsstaterna men också i . Smittskyddsfrågor är ett prio- riterat område för i det fortsatta samar- betet. De viktigaste statliga insatserna samt deras effekter (S 1996:07) har i upp- drag att utvärdera det svenska smittskyddet med tonvikt på smittskyddslagen och övriga författ- ningar som hör till smittskyddet. Härvid skall kommittén särskilt fästa vikt vid bestämmelserna om tvångsåtgärder och ekonomiska kon- sekvenser av smittskyddsarbetet. I kommitténs uppdrag ingår vidare att kartlägga och utvärdera olika åtgärder för att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar, varvid internationella erfarenheter av olika typer av åtgärder bör tas tillvara. Kommittén skall vidare beakta interna- tionellt smittskyddssamarbete samt genomgå- ende uppmärksamma och analysera frågor kring rättssäkerheten för den enskilde. Kommittén skall förutsättningslöst överväga och föreslå de förändringar och den författningsreglering som ett effektivt smittskydd påkallar . En ny lag om anmälan av vissa allvarliga sjuk- domar trädde i kraft . Förslaget har sin grund i att har rekom- menderat att den epidemiologiska övervakningen av sjukdom skall utvidgas till alla medlemsstater. Genom ett regeringsbeslut be- viljades () särskilda projektmedel för att intensifiera det nationella arbetet med övervakning av antibiotikaresistens och förändringar av antibiotikaförbrukningen inom sjukvården m.m. På svenskt initiativ har frågan om antibiotika- resistens behandlats av ekonomiska och sociala kommittén inom EU. Kommittén lämnade un- der september månad 1998 sitt yttrande till EU- kommissionen om en rad åtgärder, som skall minska antibiotikaförbrukningen i medlemssta- terna. Yttrandet innehåller bl.a. förslag om att receptfri antibiotikaförsäljning skall begränsas, att medicinska riktlinjer skall utarbetas för för- skrivning av antibiotika, att användning av anti- biotika på sjukhus skall begränsas och framför allt att resistensutvecklingen skall bevakas och rapporteras. tillsatte en nationell arbetsgrupp med uppgift att utarbeta en långsiktig strategi för den svenska blodplasmaförsörjningen. Gruppen har aktivt bi- dragit till att utarbeta den svenska positionen i EU och tagit fram underlag inför behandlingen på EU-nivå. Vid antogs rekommendationer om självförsörjning och säkerhet för blod och blodplasmaprodukter. Blod och blodplasmaförsörjning är en angelä- gen fråga och ett stöd finns bland medlemssta- terna för ett fortsatt arbete. Det är dock osäkert om det kommer att vara möjligt att få en majoritet för en rekom- mendation i denna fråga. 4.3.4 Psykiatri Tillstånd och utveckling Förekomsten av psykiska sjukdomar och funk- tionshinder bland befolkningen är i stort sett lika stor . Andelen av befolkningen som uppger någon form av psykiska besvär ökar dock och redovisas i olika undersökningar ligga mellan . Detta medför att psy- kisk ohälsa är ett av våra största folkhälso- problem som orsakar mycket lidande. Vidare är de ekonomiska konsekvenserna betydande. So- cialstyrelsen uppskattar i Folkhälsorapport samhällets totala kostnader för psykisk ohälsa till . Regeringen anser att utvecklingen är oroande och noterar med tillfredsställelse att i betänkandet Hur skall må bättre? (SOU 1998:43) lyft fram psy- kisk ohälsa som ett prioriterat område inför kommitténs fortsatta arbete med nationella folk- hälsomål och strategier. utvärderar på regeringens upp- drag genomförandet av psykiatrireformen som trädde i kraft . Styrelsen på- talar i den årsrapport som överlämnades att det finns problem både med utform- ningen av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och kommu- nernas tillämpning av densamma. Antalet män- niskor med psykisk störning som ges stöd enligt LSS är ytterst begränsat och uppgick till ca 2000 personer. Detta svarar enligt Social- styrelsen inte mot de verkliga behov som finns av särskilda insatser av stöd och service. Vidare kan vad gäller sysselsättningsfrågorna konstate- ras att mellan 20 000 25 000 personer med svår psykisk sjukdom eller störning omkring hälf- ten av målgruppen saknar adekvat sysselsätt- ning anpassad till deras funktionshinder. So- cialstyrelsen anför att de formuleringar av stödets målgrupper och art som finns i LSS stäm- mer illa överens med målgruppen psykiskt störda. har även uppmärksammat brister när det gäller tillgång till vård och be- handling för äldre personer med psykisk stör- ning. De stimulansmedel som staten anslagit i sam- band med psykiatrireformen har varit värdefulla. Vissa problem kan emellertid uppstå vad gäller kontinuiteten i verksamheten då projekttiden i många fall löper ut vid utgången av efter- som den kommunala huvudmannen inte i samt- liga fall avser att fortsätta projektet. fortsätter att följa psykiatrire- formen och avser att avlämna en slutrapport till regeringen . Psykiatrireformen be- handlas även under avsnitt 5.2.2. Personer med funktionshinder. De viktigaste statliga insatserna samt deras effekter frågor om psykiatrisk tvångsvård m.m. överlämnade sitt betänkande Rättssäkerhet, vårdbehov och sam- hällsskydd vid psykiatrisk tvångsvård (SOU 1998:32). Av betänkandet framgår att antalet vårdtillfällen enligt lagen (1991:1128) om psy- kiatrisk tvångsvård minskade men att de nu ligger på en nivå. Antalet patienter inom slutenvården fort- sätter dock att minska vilket tyder på att den genomsnittliga vårdtiden har förkortats. Antalet personer som dömts till rättspsykiatrisk vård har varit i stort sett kon- stant. har också Utredningen om stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem avlämnat sitt slutbetänkande Det gäller livet: Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31). Utredningen konstaterar bl.a. att många barn och ungdomar har psykiska besvär. Även med en försiktig be- räkning lider mellan av barnen och ungdomarna av psykiska problem eller störningar. Antalet besök till barn- och ung- domspsykiatrin har i genomsnitt ökat . Vidare har kostnaderna för elevvård minskat, som behoven har ökat. Av de resurser som läggs på målgruppen står kommunerna för genom medan landstingens insats för hälso- och sjukvård svarar för och staten för resterande Båda de utredningar som nämnts ovan bereds inom . I samband med psykiatrireformen lämnades ett uppdrag till att utreda den medicinska specialiteten psykiatri. Socialstyrel- sen har redovisat uppdraget i sin slutrapport god vård på lika villkor (1997:8), som överläm- nades . fram- håller i sin redovisning att psykiatrin utvecklas från tidigare splittring till en allt större samsyn. Styrelsen påpekar dock att det föreligger en brist på specialistkompetent personal och att detta kan vara ett hinder för den fortsatta utvecklingen inom psykiatrin. 4.3.5 Tandvård Tandhälsan hos barn och ungdomar har förbätt- rats starkt. Antalet barn och ungdomar som har många kariesskador har minskat kraftigt. En hög frekvens av karies finns dock i vissa utsatta om- råden. Även för vuxna har tandhälsan förbättrats kraftigt. Det har skett en regional utjämning och särskilt kraftig var förbättringen i regionen glesbygden. Det finns dock fortfarande socioekonomiska skillnader i fråga om tandhälsa. har fattat beslut om ett reformerat tandvårdsstöd. Stödet, som införs , är i första hand inriktat på att underlätta för människor att behålla en god tandhälsa. Ungdomar får billigare undersök- ningar för att grundlägga en god vana med regel- bundna kontroller av tänderna. Bastandvården subventioneras så att inte behandlingar skjuts upp i onödan och resulterar i stora behandlings- behov. kan i vissa situationer krävas omfattande protetiska åtgärder eller implantat, vilket medför mycket höga kostnader och därför behålls ett ekonomiskt skydd vid dyrbara be- handlingar. Vidare har en prioritering gjorts för att stödja personer med stora tandvårdsbehov på grund av sjukdom eller funktionshinder. Äldre och funk- tionshindrade som bor i särskilda boendeformer och i vissa fall även eget boende får kostnadsfri munvårdsbedömning och deras tandvårdsav- gifter inordnas i sjukvårdens högkostnadsskydd på högst . Det nya tandvårdsstödet innebär även att tandvårdsersättningen för amalgamfyllningar slopas. Regeringen avser vidare, när erforderliga ändringar i EU:s direktiv om medicintekniska produkter (93/42/EEG) har trätt i kraft, att vidta nödvändiga åtgärder för att kunna införa ett för- bud mot användningen av amalgam. Detta be- räknas kunna ske senast . Inom ramen för tandvårdsreformen görs dess- utom en satsning på bättre uppföljning och ut- värdering av tandvården. av medicinsk metodik (SBU) avses få förstärkta resurser för att kunna utvärdera me- toder på tandvårdens område. Två kompetens- centrer för sällsynta medicinska och odonto- logiska tillstånd hos patienterna, i Bohuslands- tinget respektive i , får ekonomiskt stöd. Vidare bör regeringen enligt socialutskottet överväga om ett kompetens- centrum med inriktning på dentala material skall inrättas. Till regeringen har även inkommit en ansökan om bidrag till ett för smittskydd, infektions- och immunologiska sjukdomar inklusive hiv och aids. Regeringen avser att närmare studera frågan om ytterligare kompetenscentrer och deras lokalisering. Sam- manlagt har beräknats för uppföljning och utvärdering samt för kompetenscentrer. Av medlen till kompetenscentrer bör användas för ett startbidrag för att skapa en DentalFass. 4.3.6 Läkemedel Läkemedel är en viktig behandlingsform i hälso- och sjukvården. Nya och effektivare läkemedel utvecklas kontinuerligt och medför stora väl- färdsvinster för många människor. har kostnaderna för det allmänna stigit kraftigt un- der trots att olika åtgärder vidtagits för att dämpa och begränsa utgifterna.