prop · GM0325 · 1999-01-01 00:00:00 — mot organiserad brottslighet Regeringen kommer att tillsätta en kommitté med parlamentariskt inslag i syfte att säkerställa att den grova och organiserade kriminaliteten, inte minst den internationella brottsligheten, kan bekämpas på ett effektivt sätt med hänsyn till det hot som sådan kriminalitet utgör mot landet och människorna. I uppdraget kommer bl.a. att ingå att analysera hoten, resurserna och arbetsmetoderna inte minst gränsdragningen mellan och Säkerhetspolisen och de centrala polisresursernas befogenheter i förhållnade till övrig polis och med ledning därav föreslå de förändringar som behövs. 6.3 Effektivare sanktionssystem Några huvudpunkter: Skärpt lagstiftning mot penningtvätt föreslås. Ny skyddsåtgärd vid immaterialrättsintrång m.m. föreslås. Effektivare regler om näringsförbud föreslås. Bokföringsbrottet ses över. Bättre möjligheter att utkräva ansvar av försumliga bolagsföreträdare införs. Skyldighet för revisorer att anmäla misstanke om brott införs. Straffansvar för deltagande i kriminell organisation utreds. Ökade möjligheter att ingripa mot kriminella mc-klubbar införs. Penningtvätt För att öka möjligheterna att komma till rätta med penningtvätt föreslås i en proposition (prop. 1998/99:19) att reglerna om detta skärps . Förslaget som har sin grund i betänkande (SOU 1997:36), en proposition om aktiebolagets organisation (prop. 1997/98:99) samt en inom utarbetad promemoria om anmälningsskyldighet för revisorer vid misstanke om vissa slag av häleri innebär bl.a. att en ny straffbestämmelse, penninghäleri, införs i . Utgångspunkten har varit att skapa ett särskilt brott som, så långt möjligt, omfattar de straffbara formerna av penningtvätt. Innehållet i svensk rätt när det gäller penningtvätt framstår härigenom tydligare för andra länder och underlättar därmed det internationella samarbetet på området Bestämmelsen föreslås omfatta bl.a. sådana förfaranden som regleras i 9 kap. 6 § första stycket 3 och 4 , eftersom dessa infördes för att kriminalisera just åtgärder som är att anse som penningtvätt. Vidare föreslås att det straffbara området utvidgas till att omfatta förfaranden som innebär att någon bistår med att dölja att annan har berikat sig genom brottslig gärning på annat sätt än genom förvärv, t.ex. genom vissa former av skatte- eller tullbrott. Därtill föreslås att en revisor skall vara skyldig att agera om han i samband med revision enligt aktiebolagslagen finner att en styrelseledamot eller den verkställande direktören kan misstänkas för penninghäleri. Anmälan på grund av misstanken skall då överlämnas till åklagare. Även lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt föreslås bli utvidgad. Lagen kommer, enligt förslaget, att avse även transaktioner där det bakomliggande brottet till penningtvätt utgörs av skatte- eller tullbrott. Banker, försäkringsbolag och andra institut som omfattas av lagen kommer att ha skyldighet att granska och lämna uppgifter till eller den myndighet som regeringen bestämmer om transaktioner som skäligen kan antas vara ägnade att dölja att någon har berikat sig genom skatte- eller tullbrott. Vidare innebär förslaget att kretsen av gransknings- och uppgiftsskyldiga företag i penningtvättslagen utvidgas till att omfatta även den som bedriver verksamhet enligt lagen (1989:508) om försäkringsmäklare. Den som yrkesmässigt bedriver handel med antikviteter, konst, metaller, skrot, transportmedel eller ädelstenar, förmedlar fastigheter eller bostadsrätter eller ägnar sig åt lotteri- eller spelverksamhet föreslås bli skyldig att, på begäran av polisen, lämna de uppgifter som myndigheten anser vara av betydelse vid utredning om penningtgtvätt. Slutligen föreslås en ny lag om penningtvättsregister. Företag som omfattas av uppgiftsskyldighet skall enligt den lagen få rätt att med hjälp av automatisk databehandling föra register över sådana uppgifter som företaget lämnat till polisen med stöd av penningtvättslagen. En ny immaterialrättslig skyddsåtgärd m.m. Piratkopiering av datorprogram utgör en av de allvarligaste formerna av ekonomisk brottslighet inom det immaterialrättsliga området. Otillåten kopiering skadar inte bara producenten av den äkta varan i form av exempelvis förlorade intäkter och marknadsandelar utan även konsumenterna som får en sämre vara än märkesprodukten. I ett vidare perspektiv kan dåliga möjligheter att skydda immateriella rättigheter bromsa utländska företags vilja att investera i . Det är således av stort intresse för samhället att de som innehar immateriella ensamrätter i också har effektiva möjligheter att försvara sina rättigheter här. Ett viktigt inslag i regeringens inställning till intrång i de immateriella ensamrätterna är att näringslivet självt bör ingripa mot intrång och att staten därvid bör tillhandahålla näringslivseffektiva medel för att komma till rätta med intrången. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen Ny skyddsåtgärd vid immaterialrättsintrång, att en ny skyddsåtgärd, intrångsundersökning, införs (prop. 1998/99:11). Åtgärden innebär att en rättighetsinnehavare i ett civilrättsligt förfarande kan begära att det görs en undersökning för att säkra bevis hos någon som misstänks ha gjort ett intrång i en immateriell rättighet. Allmän domstol skall kunna besluta om åtgärden som skall verkställas av kronofogdemyndigheten. Intrångsundersökning innebär att föremål och handlingar som kan antas ha betydelse för utredning om intrånget skall kunna eftersökas. I propositionen om vissa punktskatte- och tullfrågor (prop. 1998/99:18) föreslås ändringar i bl.a. lagen (1994:1552) om tullkontroll av varumärkesintrång m.m. Ändringarna avser att göra det möjligt för innehavaren av ett varumärke, en upphovsrätt eller närstående rättigheter eller av en mönsterrätt att väcka talan i domstol för att på så sätt kunna förhindra att varor som är förfalskade eller pirattillverkade kommer ut på marknaden. Även dessa förändringar föreslås träda i kraft . Regeringen tillsatte en kommitté som har att se över den svenska varumärkesrättsliga lagstiftningen (Ju 1997:11, dir. 1997:118). Kommittén skall göra en samlad översyn av den svenska lagstiftningen på området i syfte att lägga fram en helt ny varumärkeslag. I kommittédirektiven framhålls särskilt att användningen av varumärkesrättigheter inom Internet-systemet har fått ökad aktualitet. Kommittén skall överväga om det i något avseende finns anledning att reglera detta i en ny varumärkeslag. Näringsförbud Regeringen har i en lagrådsremiss föreslagit att lagen (1986:436) om näringsförbud skall ändras. Förslaget innebär bl.a. att inte bara den som var ställföreträdare för den juridiska personen när den försattes i konkurs, utan även den som innehade en sådan ställning senare än innan konkursansökningen kom in till tingsrätten, skall kunna meddelas ett näringsförbud. Vidare föreslås att inte bara åklagare utan även kronofogdemyndigheten i vissa fall skall ha rätt att ansöka om näringsförbud och tillfälligt näringsförbud vid betalningsunderlåtelse och konkurs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bokföringsbrottet har haft i uppdrag att göra en allmän översyn av bestämmelserna i 11 kap. om brotten mot borgenärer m.m. Utredningen konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 1996:30) bl.a. att obeståndsrekvisitet vållar problem vid rättstillämpningen. Inom ramen för den fortsatta beredningen håller en departementspromemoria på att utarbetats med förslag till vissa ändringar av bokföringsbrottet. Aktiebolagets organisation i aktiebolagslagen (1975:1385) träder i kraft (prop. 1997/98:99, bet. 1997/98:LU26, rskr. 1997/98:257, SFS 1998:760). Ändringarna är en följd av den översyn av aktiebolagslagen som bedrivs inom . De innebär bl.a. att styrelsens uppdrag preciseras och att det därigenom blir lättare att utkräva ansvar av försumliga bolagsföreträdare. De innebär också att bolags revisorer, under vissa förutsättningar, blir skyldiga att anmäla brottsmisstankar till åklagaren. Straffansvar för aktivt deltagande i kriminell organisation Den organiserade brottsligheten avser kriminalitet av skilda slag, inte minst ekonomisk brottslighet. Regeringen beslutade om direktiv till en parlamentarisk sammansatt kommitté för att överväga frågor om straffansvar för aktivt deltagande i organisationer som har brottslighet som ett väsentligt inslag i sin verksamhet samt andra frågor med anknytning härtill (dir. 1998:66). Bakgrunden till uppdraget är bl.a. det internationella samarbetet när det gäller att bekämpa organiserad brottslighet och senare tids händelser med anknytning till vissa mc- klubbar m.m. Ökade möjligheter att ingripa mot kriminella mc-klubbar Regeringen har föreslagit vissa ändringar i och inkassolagen (1974:182) för att öka möjligheterna att komma till rätta med bl.a. kriminella mc-klubbar (prop. 1997/98:181). Det föreslås att en ny regel om husrannsakan hos annan än den som är skäligen misstänkt för ett brott skall införas. Regeln skall gälla i fråga om lokaler som inte huvudsakligen utgör bostad och som mer än tillfälligt används gemensamt av personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet. Vidare föreslås att ett undantag, som avser tillfällig och begränsad inkassoverksamhet, från det allmänna tillståndskravet i inkassolagen skall tas bort. Undantaget har utnyttjats av personer med anknytning till grupper som sysslar med avancerad brottslighet. 6.4 Forskning och information Några huvudpunkter: En ny organisation för forskning om bl.a. ekonomisk brottslighet har införts. Program för att utveckla bl.a. ekobrottsforskningen har utarbetats. Resurser för ekobrottsforskning har tillförts. För att resurserna när det gäller forsknings- och utredningsverksamheten inom rättsväsendet skall kunna tillvaratas på bästa sätt slogs verksamheterna vid () och forskningsenhet ihop . BRÅ ansvarar därmed för denna verksamhet. Myndighetens huvuduppgifter är att främja det brottsförebyggande arbetet och genom forsknings- och utvecklingsverksamheten ge underlag, bl.a. i form av löpande statistik, till regering, riksdag och de rättsvårdande myndigheterna för det fortsatta planeringsarbetet. har BRÅ omorganiserats och kärnverksamheten bedrivs vid fem enheter: lokalt brottsförebyggande arbete, reformutvärdering, individinriktade åtgärder, studier av brottsligheten samt statistik. Vid de olika enheterna bedrivs forsknings- och utredningsverksamhet avseende rättsväsendets olika delar. Under driver BRÅ ett femtiotal projekt. Merparten av dessa sker inom prioriterade områden som brottsförebyggande arbete, våldsbrott, våld mot kvinnor, narkotikabrott, ekonomisk brottslighet och våld med rasistiska inslag. För att säkerställa att det bedrivs forskning på området skall BRÅ, enligt regleringsbrevet för , verka för att forskningen om ekonomisk brottslighet, inklusive miljöbrott, vid universitet och högskolor utvecklas. Den internationella dimensionen bör särkilt uppmärksammas. BRÅ har till regeringen överlämnat ett forskningsprogram för sådan brottslighet. I programmet presenteras följande fem prioriterade områden * kunskapsläget inom forskningsområdet uppdateras, * forskningen om ekonomisk brottslighet får mer ekonomisk inriktning, * incitament bakom, och mekanismer för att begå, ekonomisk brottslighet studeras, * de förutsättningar för nya brottsliga tillvägagångssätt som IT- teknologin skapar och de juridiska och praktiska kontrollproblem som detta ger upphov till kartläggs samt * den miljörelaterade ekonomiska brottsligheten förs fram som ett särskilt prioriterat delområde. I budgetpropositionen tillfördes BRÅ för samt för vart och ett av budgetåren 1999 och 2000 för forskning om ekonomisk brottslighet. Vid diskussioner mellan BRÅ och universitet och högskolor har framkommit att det finns ett stort intresse för att utveckla forskningen om ekonomisk brottslighet. Emellertid har förhållandevis få ansökningar när det gäller de särskilda forskningsmedlen kommit in till BRÅ. Skälet till torde, enligt BRÅ, vara att det tar att formulera nya forskningsprojekt. BRÅ räknar därför med att antalet ansökningar avseende de senare budgetåren kommer att öka. När det gäller information om forskningsresultat, inte minst avseende ekonomisk brottslighet, har BRÅ en viktig roll. Myndigheten har därvid, utöver traditionell spridning i exempelvis tidskrifter och rapporter, gjort särskilda satsningar på att överföra information via Internet. har anvisat för information om ekonomisk brottslighet (bet. 1993/94:JuU19). Av dessa medel har använts av BRÅ för att fullgöra ett uppdrag från regeringen att planera och genomföra utbildnings- och informationsinsatser rörande ekobrottslighet (se skr. 1997/98:38 s. 29). Regeringen avser att besluta om användningen av återstoden av medlen, i första hand genom att tilldela medel för att fullfölja informationssatsningen inom ekobrottsområdet, inklusive miljöbrottsområdet. 6.5 Diskussioner mellan regeringen och näringslivet I regeringens strategi mot den ekonomiska brottsligheten har näringslivet en viktig roll när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet. Flera skäl talar för att näringslivet måste ta ett ökat ansvar i denna kamp. Exempelvis drabbas näringslivet självt hårt av den ekonomiska brottsligheten och har således ett stort egenintresse av att medverka. Viktigt i sammanhanget är också näringslivets samhällsansvar och behovet av att utveckla affärsetiken. Näringlivet har vidare i affärsförhållanden, exempelvis genom kontroller av blivande affärskontrahenter, unika möjligheter att förebygga, uppmärksamma och sätta stopp för ekonomisk brottslighet. Diskussioner på området har fortlöpande förts mellan och näringslivsföreträdare. Som ett resultat av dessa kontakter uppdrog departementet åt en advokat med stor erfarenhet av näringslivsfrågor att utarbeta ett underlag för näringslivets egenåtgärder mot ekonomisk brottslighet. Uppdraget, som redovisades i en rapport , innehåller bl.a. förslag om ett permanent forum för kontakter och samråd mellan näringslivet och företrädare för samhället. En sådan ordning skulle främja såväl värdegemenskap som samsyn mellan berörda parter och inbjuda till diskussioner om exempelvis brottstendenser och behovet av ändringar när det gäller samhällets respektive näringslivets åtgärder för att komma till rätta med ekonomisk brottslighet. kommer, mot bakgrund av utredarens förslag, att ta upp diskussions med näringslivet om formerna för de fortsatta kontakterna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , samt Lejon. Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:25 Lägesrapport i fråga om den ekonomiska brottsligheten.