prop · GM03101 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:101 Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås lagändringar som avser att säkerställa att ombildning från hyresrätt till bostadsrätt kan ske bara då en sådan ombildning kan förväntas bli framgångsrik. Det föreslås att en bostadsrättsförening får besluta om förvärv av ett hus för ombildning till bostadsrätt, om en kvalificerad majoritet av de boende står bakom beslutet. Det skall därvid krävas att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna går med på beslutet. Samma krav på majoritet föreslås gälla för en s.k. intresseanmälan för fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Det lämnas vidare vissa förslag för sådana föreningar som enligt den tidigare gällande lagen (1986:1241) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt har fått tillstånd att bedriva sådan verksamhet. Det föreslås att regeringen skall kunna ge tillstånd till en utvidgning eller annan ändring av föreningens verksamhet. För sådana föreningar skall regeringen också kunna bevilja nya dispenser från vissa bestämmelser i hyreslagen och hyresförhandlingslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt 5 2.3 Förslag till lag (1999:000) om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt 6 3 Ärendet och dess beredning 7 4 Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt 7 4.1 Behovet av ändrade regler 7 4.2 Överväganden och förslag 10 5 Den tidigare försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt 14 5.1 Bakgrund 14 5.2 Överväganden och förslag 15 6 Kostnader och ikraftträdande 16 7 Författningskommentar 17 7.1 Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen 17 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt 17 7.3 Förslaget till lag om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt 18 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt m.m. 20 Bilaga 2 Promemorians lagförslag 21 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över promemorian Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt m.m. 24 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 25 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 28 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 29 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614), 2. lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt, samt 3. lag (1999:000) om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt. 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 § och 9 kap. 19 § bostadsrättslagen (1991:614) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 8 § En juridisk person får inte upplåta andelsrätt med vilken följer rätt att för begränsad tid besitta eller nyttja en bostadslägenhet. Ett förbehåll om förvärv av andelsrätt i strid med första stycket gäller inte mot den till vilken lägenheten har upplåtits. Enligt lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt kan regeringen lämna ekonomiska föreningar tillstånd att bedriva verksamhet trots bestämmelserna i första stycket. Första stycket gäller inte i verksamhet som bedrivs med stöd av tillstånd enligt lagen (1986:1242) om försöksverksam- het med kooperativ hyresrätt eller lagen (1999:000) om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt. 9 kap. 19 § En bostadsrättsförenings beslut att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt, om hyres- gästerna i mer än hälften av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmar i bostads- rättsföreningen. Vid beräkningen av antalet lägenheter tillämpas 1 kap. 5 § andra stycket. En bostadsrättsförenings beslut att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt, om hyres- gästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmar i bostads- rättsföreningen. Vid beräkningen av antalet lägenheter tillämpas 1 kap. 5 § andra stycket. Protokollet från föreningsstämman skall innehålla uppgift om hur rösterna har beräknats och hållas tillgängligt för hyresgästerna och ägaren av huset. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 Om hyresgäster har intresse av att förvärva fast egendom för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt får detta anmälas till inskriv- ningsmyndigheten för anteckning i fastighetsboken. Intresseanmälan skall för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening. Föreningen skall till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om 1. hur många lägenheter som finns i den fasta egendom som anmälan omfattar, 2. att hyresgästerna i mer än hälften av de uthyrda lägenheterna 9skriftligen har förklarat sig intresserade av en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt, och att dessa hyresgäster är medlemmar i bostadsrättsföreningen, och 3. att samtliga lägenheter i en småhusenhet som omfattas av anmälan hyrs för något annat ändamål än fritidsändamål. Föreningen skall till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om 1. hur många lägenheter som finns i den fasta egendom som anmälan omfattar, 2. att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägen- heterna skriftligen har förklarat sig intresserade av en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt, och att dessa hyresgäster är medlemmar i bostadsrättsföreningen, och 3. att samtliga lägenheter i en småhusenhet som omfattas av anmälan hyrs för något annat ändamål än fritidsändamål. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag (1999:000) om ändring av tillstånd att bedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt Härigenom föreskrivs följande. Regeringen får i fråga om en ekonomisk förening som bedriver verksamhet med stöd av tillstånd enligt 1 § lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt1 besluta att 1. utvidga tillståndet till att avse även en annan fastighet eller göra någon annan ändring av tillståndet, samt 2. lämna ett sådant medgivande eller ställa ett sådant villkor som sägs i 3 § lagen om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. Ett beslut enligt första stycket 1 får meddelas endast om den kommun i vilken föreningen bedriver sin verksamhet har tillstyrkt ändringen av verksamheten. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Propositionen bygger på förslag i en promemoria som har utarbetats inom (). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Remissynpunkter på promemorian har lämnats vid ett remissmöte som hölls . Några remissinstanser har också inkommit med skriftliga remissvar. Remissvaren och minnesanteckningar från remissmötet finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju 1999/891/L1). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 6. 4 Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt 4.1 Behovet av ändrade regler Hur ombildning går till En ombildning av hyresrätt till bostadsrätt sker genom att hyresgästerna i en hyresfastighet bildar en bostadsrättsförening, som därefter förvärvar fastigheten av ägaren och upplåter lägenheterna med bostadsrätt till de hyresgäster som så önskar. Bostadsrättslagen (1991:614) innehåller regler om hur ett beslut om förvärv av ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall gå till. Enligt 9 kap. 19 § skall ett sådant beslut fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt, om hyresgästerna i mer än hälften av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Innan ett beslut om förvärv av ett hus fattas, skall bl.a. en sådan ekonomisk plan som utgör en förutsättning för upplåtelse av bostadsrätt upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna (se 9 kap. 20 §; beträffande ekonomisk plan, se 3 kap.). Om ett beslut om förvärv av ett hus har fattats i strid med lagens bestämmelser, är det ogiltigt (se 9 kap. 21 §). skall beakta ogiltighetspåföljden när före- ningen söker lagfart på sitt förvärv. En lagfartsansökan skall nämligen avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt (se 20 kap. 6 § 10 jordabalken). För att främja en mer allmän övergång från hyresrätt till bostadsrätt finns det en rätt för hyresgäster att före andra köpare för ombildning till bostadsrätt förvärva den fastighet där de bor. Bestämmelser om detta finns i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt (ombildningslagen). En förutsättning för att hyresgästerna skall få en starkare ställning än andra spekulanter på fastigheten är att de har bildat en bostadsrättsförening och att föreningen har gjort en s.k. intresseanmälan till inskrivnings- myndigheten för anteckning i fastighetsboken (inskrivningsregistret). En intresseanmälan kan göras om hyresgästerna i mer än hälften av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Så länge en sådan anmälan gäller, får en fastighetsägare normalt inte överlåta fastigheten till någon annan köpare, om inte föreningen genom ett hembud först har erbjudits att förvärva fastigheten. krävdes en kvalificerad majoritet för att föreningsstämmans beslut om förvärv skulle vara giltigt och för att det skulle vara möjligt att göra en intresseanmälan. Det fordrades nämligen att minst två tredjedelar av hyresgästerna stod bakom ombildningen. ändrades kraven på kvalificerad majoritet till enkel majoritet. Ändringen genomfördes av den dåvarande borgerliga regeringen och var bl.a. föranledd av vad som i regeringsförklaringen hade sagts om att det skulle läggas fram förslag som underlättade för de boende att omvandla den fastighet som de bodde i till bostadsrätt (se prop. 1991/92:160 s. 8). För att säkerställa att en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt vilar på tillförlitliga ekonomiska grunder måste, som har nämnts, en ekonomisk plan för föreningen tas fram. Planen skall registreras hos och hållas tillgänglig för den som vill ta del av den. Planen skall ha kontrollerats av två s.k. intygsgivare, som skall ha särskild kompetens och behörighet. Bestämmelser om ekonomiska planer och intygsgivare m.m. finns i 3 kap. bostadsrättslagen och i bostadsrättsförordningen (1991:630). Skydd för boende som inte vill delta i ombildningen Vid en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skyddas de boende som inte vill delta i ombildningen på olika sätt. En hyresgäst, som inte önskar att nyttjanderätten till hans eller hennes lägenhet skall övergå från hyresrätt till bostadsrätt, har rätt att bo kvar i lägenheten. , som har förvärvat huset av den tidigare hyresvärden, blir ny hyresvärd (se 7 kap. 11 och 13 §§ jordabalken). Det är inte tillåtet för föreningen att upplåta bostadsrätt till lägenheten så länge hyres- förhållandet består (det s.k. förbudet mot dubbelupplåtelse, se 4 kap. 3 § bostadsrättslagen). Hyresgästen har samma rättigheter gentemot bostads- rättsföreningen som mot vilken hyresvärd som helst. Det innebär, som nämndes, att hyresgästen har besittningsskydd till lägenheten. Det innebär vidare att föreningen, om den är försumlig som hyresvärd, kan drabbas av olika sanktioner. Det innebär slutligen också att hyresgästen precis som andra hyresgäster har rätt att använda lägenheten för att genom byte få en annan bostad. På så sätt kan en ny hyresgäst komma att bo i lägenheten, vilket förhindrar en ombildning av lägenheten till bostadsrätt så länge som det nya hyresförhållandet består. Problem vid ombildningar Även om det således finns bestämmelser för att trygga att en ombildning vilar på ekonomiskt säker grund liksom regler för att skydda de hyresgäster som inte vill delta i ombildningen, har det gjorts gällande att ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt kan vara förenade med problem. Det har därvid särskilt satts i fråga om sänkningen av de tidigare berörda majoritetskraven har slagit väl ut. har uppmärksammat regeringen på denna fråga. Ett problem har sagts vara att det uppstår motsättningar mellan de hyresgäster som vill delta i ombildningen och de som inte vill delta. Vidare kan det uppstå brister i föreningens förvaltning av fastigheten till förfång för de boende. Snabbt ställningstagande behövs Regeringen har mot denna bakgrund gett hyreslagstiftnings- utredning uppdraget att utvärdera vilka effekter sänkningen av majoritetskraven har fått i praktiken och att, om utvärderingen ger skäl för det, överväga ändringar i de aktuella bestämmelserna (se dir. 1997:97). Utredningen skulle, enligt sina ursprungliga direktiv, redovisa sina överväganden . Utredningen kommer emellertid av olika anledningar inte att kunna lämna några förslag . har det framkommit att intresset för att ombilda hyresrätt till bostadsrätt har ökat kraftigt, särskilt i . Inte minst för lägenhetsbeståndet hos vissa allmännyttiga bostadsföretag förbereds omfattande ombildningar. Det är mot den bakgrunden angeläget att en översyn av de nuvarande reglerna kan genomföras skyndsamt. överväganden i denna del har därför inte kunnat avvaktas. Regeringen har till följd härav återkallat utredningens uppdrag (se dir. 1999:16). 4.2 Överväganden och förslag Regeringens förslag: För att en bostadsrättsförenings beslut om förvärv av ett hus för ombildning till bostadsrätt skall vara giltigt, skall det krävas att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna har gått med på beslutet. Även för en s.k. intresse- anmälan enligt ombildningslagen skall det krävas att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av en ombildning till bostadsrätt. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås dock att det skall krävas tre fjärdedelars majoritet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna, däribland HSB, och , har avstyrkt promemorians förslag. Som skäl för sin inställning har de åberopat bl.a. följande. Det är angeläget med valfrihet i boendet. Hyresgäster som vill ombilda till bostadsrätt bör därför inte hindras från detta om det inte finns mycket starka skäl för sådana åtgärder. Sådana skäl har inte framkommit. Några ekonomiska problem har inte uppstått i föreningar som efter sänkningen av majoritetskraven har bildats genom ombildning. Inte heller finns det skäl att anta att risken för motsättningar mellan de boende i ett hus där blandade upplåtelseformer förekommer är beroende av den andel av de boende som deltar i ombildningen. Från HSB har särskilt anförts att en skärpning av majoritetskraven inte kommer att ha någon betydelse för ombildning till bostadsrätt i hus som är belägna i de största städernas centrala delar, medan däremot ombildningar kommer att försvåras i förorterna och i mindre städer där det av bostadssociala skäl kan finnas anledning att särskilt uppmuntra bostadsrättsupplåtelser. Även , och har instämt i bostadsrätts- organisationernas kritik mot förslagen. och har därutöver uttalat att förslagen innebär en inskränkning i den kommunala självbestämmanderätten, eftersom kommunernas möjligheter att överlåta fastigheter till bostadsrätts- föreningar minskar. SBC har vidare gjort gällande att en höjning av majoritetskraven innebär en inskränkning av föreningars rätt att verka som kan strida mot regeringsformen och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). och i har ansett att om majoritetskraven skall skärpas bör det vara tillräckligt att minst två tredjedelar av de boende står bakom beslutet om ombildning för att beslutet skall vara giltigt. och har tillstyrkt promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i skilda sammanhang gett uttryck för att det är viktigt att slå vakt om de båda upplåtelseformer för boende hyresrätt och bostadsrätt som finns i . För att säkerställa att hyresgästerna ges ett skydd och ett inflytande över sitt boende har regeringen genomfört flera reformer av hyreslagstiftningen. Här kan särskilt nämnas de regler om hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m. som infördes (se prop. 1996/97:30, bet. 1996/97:BoU5, rskr. 1996/97:143, SFS 1997:62). Vidare stärktes hyresgästernas ställning i flera andra avseenden genom lagändringar som trädde i kraft . Bl.a. vidgades möjligheten att tillgripa s.k. åtgärdsförelägganden mot försumliga hyresvärdar, och bestämmelsen om tillstånd till andrahandsutyrning gjordes mer förmånlig för hyresgästen (se prop. 1997/98:46, bet. 1997/98:BoU7, rskr. 1997/98:152, SFS 1998:146). Regeringen har också tagit initiativ för att stärka bostadsrätten som upplåtelseform. En av de viktigaste åtgärderna har varit tillsättandet av , som har haft uppdraget att som ett led i ett nytt system för förvärv och pantsättning av bostadsrätter lämna förslag till ett rikstäckande bostads- rättsregister och att även i övrigt göra en bredare översyn av bostads- rättslagen. Bostadsrätt är för många människor en attraktiv boendeform. Det är därför i och för sig önskvärt att det finns tillfredsställande möjligheter till en övergång från hyresrätt till bostadsrätt när det finns ett utbrett intresse hos de boende för en sådan ombildning. Med hänsyn till den stora betydelse som en ombildning får för de boende både för dem som deltar i ombildningen och för dem som väljer att kvarstå som hyresgäster är det emellertid viktigt att en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt kommer till stånd bara i sådana fall då man på goda grunder kan räkna med att ombildningen kommer att bli framgångsrik. Det är då naturligt att utgå från att ju fler av de boende som deltar i ombildningen, desto större är möjligheten att övergången till bostadsrätt blir lyckad. Frågan är då om det nuvarande kravet på enkel majoritet i tillräcklig grad säker- ställer detta. Det är naturligvis också viktigt att ha majoritetsregler som skyddar de boendes intressen. Vilka är då dessa intressen? Ett första sådant intresse är av boendedemokratisk natur. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att de boendes inflytande över frågan om ombildning säkerställs på ett lämpligt sätt. I och för sig skulle man kunna hävda att så snart som det bland hyresgästerna i huset finns en majoritet för en övergång till bostadsrätt, finns det från demokratisk synpunkt inget att invända mot att en ombildning kommer till stånd. Med tanke på den stora sociala betydelse som boendet har, är det emellertid enligt regeringens uppfattning knappast rimligt att en ombildning skall få genomföras i sådana fall då ett stort antal, kanske närmare hälften, av hyresgästerna inte önskar en sådan förändring. har dessa hyresgäster valt att bo i huset just därför att de önskar att en professionell hyresvärd ansvarar för fastighetsförvaltningen. Det sagda talar alltså för att kvalificerad majoritet bör vara en förutsättning för ett beslut om övergång från hyresrätt till bostadsrätt. En ombildning till bostadsrätt av vissa lägenheter i ett hus medför att det kommer att finnas blandade upplåtelseformer. Olika problem i boendet kan då lätt uppkomma. Det kan uppstå motsättningar mellan de boende som deltar i ombildningen och de som väljer att inte delta. har uppgett att det inte är sällsynt att sådana motsättningar uppstår. För att helt undvika sådana problem skulle det krävas att blandade upplåtelseformer förbjuds. En sådan ordning är orealistisk. Det finns emellertid även här skäl för att anta att ju fler hyresgäster som deltar i ombildningen, desto mindre blir risken för motsättningar mellan de boende. Det är givetvis inte önskvärt att företag som typiskt sett inte är lämpliga som ägare av hyresfastigheter uppträder som hyresvärdar. Det stora flertalet bostadsrättsföreningar torde visserligen uppfylla sina skyldigheter mot kvarvarande hyresgäster på ett tillfredsställande sätt. För de kvarvarande hyresgästerna innebär ändå en ombildning en risk för att föreningen sätter sina egna medlemmars intressen framför hyres- gästernas. Hyresgästerna kan i och för sig tillgripa samma sanktioner mot en försumlig förening som mot vilken hyresvärd som helst. Inte desto mindre är det, mot den angivna bakgrunden, uppenbart att ombildningen kan få negativa konsekvenser för hyresgästerna. Också detta talar för att en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt bör få ske endast om det finns en kvalificerad majoritet av de boende bakom åtgärden. Regeringen kan alltså konstatera att flera skäl talar för att det bör krävas kvalificerad majoritet bland de boende för att ett beslut om övergång från hyresrätt till bostadsrätt skall vara giltigt. Finns det då några avgörande invändningar mot en sådan ordning? Flera remissinstanser har pekat på att från allmänna utgångspunkter kan önskemålet att ombildningar kommer till stånd variera beroende på var i landet åtgärden skall äga rum. Det kan t.ex. vara mer angeläget med övergång från hyresrätt till bostadsrätt på orter där bostadsrätten är ovanlig som upplåtelseform. Remissinstanserna har menat att en skärpning av majoritetsreglerna i detta avseende skulle få oönskade effekter. Enligt regeringens mening gör sig emellertid intresset av skyddsregler för ombildningen lika starkt gällande oavsett var i landet ombildningen är avsedd att genomföras. De skäl som talar för ett krav på kvalificerad majoritet blir alltså inte mindre giltiga för att det på vissa orter finns endast ett fåtal bostadsrättslägenheter. Några remissinstanser har gjort gällande att en skärpning av majoritetskraven vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skulle innebära en begränsning av den kommunala självbestämmanderätten. Regeringen kan inte finna att så är fallet. De regler som det här är fråga om är av civilrättsligt slag och gör ingen skillnad mellan kommuners och enskilda fastighetsägares möjligheter att sälja fastigheter till bostadsrätts- föreningar. Slutligen har en remissinstans hävdat att en skärpning av majoritets- kraven innebär en begränsning i den grundlagsskyddade förenings- friheten (jfr 2 kap. 1 § första stycket 5 regeringsformen) och därför endast får införas under vissa i regeringsformen närmare angivna förutsättningar (se 2 kap. 12 och 14 §§ regeringsformen). Enligt regeringens uppfattning finns det inte fog för detta. Den grundlags- skyddade föreningsfriheten innebär en frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften (se prop. 1975/76:209 s. 112). Att uppställa ett skärpt majoritetskrav som förutsättning för ombildning av hyresrätter till bostadsrätter innebär inte något hinder för boende att sluta sig samman och agera i syfte att åstadkomma ett gemensamt boende. Visserligen kan ett skärpt majoritetskrav minska möjligheterna att fullfölja syftet inom de ramar som bostadsrättslagen ger. Detta innebär emellertid inte någon begränsning i föreningsfriheten utan är endast en del av den civilrättsliga reglering som gäller på området. Samma remissinstans har ifrågasatt om inte en skärpning av majoritetskraven också skulle strida mot bestämmelserna i artikel 11 i om de mänskliga rättigheterna.