prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Uppdraget är ett förberedande uppdrag inför ett större uppdrag avseende huruvida de befintliga styrmedlen inom ett par strategiska miljöpolitiska områden leder till att miljömålen kan uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Det förberedande uppdraget skall redovisas . Regeringen avser därefter att återkomma med ett beslut om ett styrmedelsuppdrag där ämnesområden och närmare utformning preciseras. Åtgärd M 98:9 Översyn av ekonomiska resurser till miljöforskning Regeringen har givit ett tilläggsuppdrag att se över resurserna till den svenska forskningen om miljögifter. har haft en ledande ställning inom forskning om miljögifter. har förändringar i inriktning och finansiering skett. skall se över konsekven- serna av dessa förändringar. Nämnden skall också undersöka de ekonomiska förutsättningarna för att den svenska forskningen skall bibehålla en hög kvalitet. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd M 98:10 Vidareutveckling av statistik och indikatorer Regeringen har mot bakgrund av de förslag som lagts i miljöpropositionen givit i uppdrag att i samverkan med , och andra berörda myndigheter göra en översyn av samhällets informationsförsörjning inom miljöområdet. Ett program för en sådan översyn skall redovisas . har också givits i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utveckla indikatorer för att kunna följa olika växt- och djurarters utbredning och tillväxt i sjöar och vattendrag och i havets ekosystem. Dessutom skall i samverkan med geologiska undersökning, och se över och ge förslag till en värderingsgrund/mall i syfte att skydda grundvattenförekomster med tanke på befintligt och potentiellt värde för dricksvattenförsörjningen. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har också givit Kemikalieinspektionen och Naturvårds- verket i uppdrag att genomföra en översiktlig studie av upplagring och flöden av farliga kemikalier i samhället. Uppdraget syftar till att ge underlag för bedömningar om vilka ytterligare utredningar som behövs för att öka kunskaperna om, och bättre kunna följa, farliga ämnens förekomst i samhället, deras läckage till miljön och exponeringen i vid bemärkelse av människor. Uppdraget skall redovisas till regeringen . I miljöpropositionen gör regeringen bedömningen att statistik för materialflöden bör utvecklas. Regeringen avser att ge ett uppdrag om detta. Utvecklingen bör ske i samverkan med , Kemikalieinspektionen och andra berörda myndigheter. 5 Lokala investeringar Det krävs lokal förankring om det skall lyckas att föra in den ekologiska dimensionen i samhällsbygget. Den slutsatsen dras bland annat i de mål, principer och rekommendationer som inryms i och Habitatagendan. beslutade i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 18, bet 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81) om ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Stödet till lokala investeringsprogram har två syften; dels att påtagligt öka takten i omställningen av till ett ekologiskt uthålligt samhälle, dels att bidra till ökad sysselsättning. Enligt beslutet har avsatts för perioden 2000. Regeringen aviserar ekonomiska vårproposition (1997/98:150) att stödet förlängs och utökas med för . Stödet innebär att kommunerna ges möjlighet att i samverkan med lokala företag, organisationer och enskilda söka stöd till investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten. Kommunerna har rollen som samordnare och motor i arbetet. Utgångspunkten är att kommunen bäst känner till vilka åtgärder för ekologisk hållbarhet som är mest angelägna i den egna kommunen. Det är kommunens ansvar att informera berörda inom kommunen, att bedöma deras förslag till åtgärder, att prioritera och att ställa samman ett investeringsprogram som kommunen står bakom. Det är också kommunens ansvar att slutligt fördela ett eventuellt bidrag till investerarna. De kommuner vars investeringsprogram bedöms ge de bästa resultaten får statligt stöd till sina investeringar. Avsikten är att koncentrera insatserna så att de ger påtagliga effekter i de kommuner som får del av statsbidragen. Ett krav är att åtgärderna uppfyller ett eller flera av följande kriterier; minskad belastning på miljön, effektivare användning av energi och andra naturresurser, ökad användning av förnybara råvaror, ökat återbruk och återvinning, stärkt biologisk mångfald och bättre fungerande kretslopp av näringsämnen. Stöd kan också ges till folkbildning i anslutning till investeringarna. 5.1 stöd till lokala investeringsprogram Under den första omgången beslut om stöd till lokala investeringsprogram för perioden 2000 har regeringen beviljat 42 kommuner statsbidrag för sina program. I flera fall samverkar kommuner om åtgärder som gäller gemensamma miljöfrågor. Regeringen har beviljat i statsbidrag. De investerare som får del av dessa medel satsar av egna medel. Den direkt miljörelaterade investeringsverksamheten uppgår således till . Enligt bedömningar från berörda kommuner beräknas investeringarna sammantaget skapa förutsättningar för drygt 8 000 direkta årsarbetstillfällen (eventuella undanträngnings- effekter ej medräknade). Investeringarna kan också antas öka efterfrågan på miljöanpassade produkter och tjänster vilket ger ytterligare arbetstillfällen i företag som tillhandahåller detta. De åtgärder som beviljats stöd berör många olika traditionella sektorer. Omkring en tredjedel av stödet lämnas till åtgärder inom boende och byggande. Omkring en fjärdedel av stödet går till energiåtgärder. Sanering av förorenade markområden och vatten- och naturvårdsprojekt erhåller vardera en tiondel av stödet, eller vardera. I mindre utsträckning går stödet till kommunikations- investeringar. I genomsnitt utgår statsbidrag med av den miljörelaterade investeringsvolymen. Byggande och boende Oavsett om byggnader används för bostäder, skolor, sjukhus, kontor eller industri har det stor betydelse för miljön hur dessa fastigheter planeras, uppförs, underhålls, byggs om och eventuellt rivs. Det är enligt regeringens uppfattning av stor betydelse att byggsektorns teknik och arbetsmetoder utvecklas för att fungera i ett ekologiskt hållbart samhälle, vari inbegrips att byggnaderna har en god inomhusmiljö anpassad för det avsedda ändamålet. Av det fördelade stödet till lokala investeringsprogram har riktas till åtgärder i bebyggelsen. I stor utsträckning berör åtgärderna insatser i bostadsbebyggelse. Bygg- och boendeåtgärderna omfattar en lång rad insatser inom exempelvis energi-, vatten- och naturvårds- och avfallshanteringssektorerna samt i viss mån biologisk mångfald. Det är vanligt att investeringsprogrammen pekar ut betydelsen av miljöhänsyn vid materialval. Miljö- eller hälsofarliga ämnen skall väljas bort. Vid renovering eller nyproduktion skall en hög andel returmaterial användas. Många åtgärder innebär betydande effektiviseringar i användningen av energi. Investeringar i närmiljön är också vanliga, bl.a. uppförande av våtmarker och dammar för lokalt omhändertagande av dagvatten. De vanligaste åtgärderna inom avfallsområdet är installation av system som underlättar källsortering av avfall och kompostering. av el och värme belastar miljön på flera olika sätt. Förbränning av fossila bränslen ger koldioxidutsläpp som bidrar till växthuseffekten, kväveoxider som ger försurning, övergödning och marknära ozon samt svaveloxider som orsakar försurning. Exploatering av ny vattenkraft kan leda till skador på djur- och växtliv samt förstörd landskapsbild. Kärnkraften utgör på både kort och lång sikt en miljörisk. För att åstadkomma ett hållbart energisystem krävs dels effektivare användning av el och värme, dels en ökning av andelen förnybara energikällor. De förnybara energikällorna måste dock användas på ett uthålligt sätt. Inom ramen för de medel som regeringen fördelat till lokala investeringsprogram går omkring en fjärdedel eller till energisektorn. Ett stort antal åtgärder inom energiområdet innebär att uppvärmning med fossila bränslen eller direktverkande el ersätts med olika typer av biobränslen. Ofta kombineras utbyggnad av fjärrvärmenät med introduktion av biobränslen. Också biogas är ofta förekommande bland energiåtgärderna. Rötning av bl.a. slam från reningsverk, livsmedelsavfall från hushåll, livsmedelsindustrier samt gödsel och grödor från jordbruket skall öka. Såväl storskaliga som småskaliga anläggningar kommer att byggas liksom distributionssystem och utrustning för att uppgradera den producerade gasen till fordonsbränsle. Ett stort antal åtgärder fokuserar på effektivare energianvändning genom övergång till ny och effektivare utrustning. Varvtalsreglerade pumpar, tids-, närvaro- och temperaturstyrning av t.ex. belysning och värme, värmeåtervinning och förbättrade ventilationssystem är några exempel. På flera håll kommer spillvärme från industrier att tas tillvara i fjärrvärmenät eller för elproduktion. Också andra förnybara energislag ges stöd. Bland annat genomförs flera satsningar inom solenergiområdet. En övergång från fossila bränslen till biobränslen minskar utsläppen av kol-, svavel- och kväveoxider. Det innebär lägre växthuseffekt samt minskad försurning och övergödning. Biogas är ett bränsle som ger förhållandevis små negativa miljöeffekter. Förutom gas ger rötning av rena avfallsfraktioner också ett bra gödningsmedel som kan återföras till lantbruket. Mer fosfor återförs till kretsloppet och mindre avfall deponeras. Kommunikationssektorn Vägtrafikens utsläpp av föroreningar bidrar till flera av de allvarligaste hoten mot en ekologiskt hållbar utveckling, bl.a. växthuseffekten, övergödningen och försurningen av sjöar och skogar. Nya drivmedel, renare fordon, effektivare transporter, stärkt konkurrenskraft för de transportslag som belastar miljön minst samt ett minskat behov av transporter kan minska transportsystemets miljöbelastning. Åtgärder inom kommunikationssektorn står för av de medel som fördelats av regeringen till lokala investeringsprogram. De vanligaste åtgärderna är introduktion av alternativa drivmedel och förbättrade förutsättningar för kollektiv- och cykeltrafik. Aktuella drivmedel är biogas, el, etanol och dimetyleter. Stöd har lämnats bl.a. för inköp av fordon och investeringar i distributionssystem för nya drivmedel. Kollektivtrafikåtgärderna innebär stöd till förenklade betalsystem, bättre hållplatser och tekniska åtgärder som minskar befintliga fordons miljöbelastning. Cykeltrafiken gynnas genom bl.a. utbyggnad och förbättring av cykelleder. Återvinning och återbruk En stor del av samhällets avfall hamnar på soptippen. Det gäller för såväl icke förnybara som förnybara resurser. Återvinning och återbruk kan ge betydande effekter på resurshushållning och miljöbelastning i förhållande till deponering. En förutsättning för minskad andel avfall till deponi är källsortering. Huvuddelen av det stöd, , som lämnats till avfallssektorn går till åtgärder för förändring av avfallshantering och källsortering. Dessutom ingår en rad avfallsrelaterade åtgärder i de boende- och byggåtgärder som redovisats tidigare. Att underlätta källsortering av avfall är den vanligast förekommande åtgärden som ges stöd. Satsningar på olika former av avfallsstationer för att ge förutsättningar för ökat återbruk och återvinning är också vanliga. Några åtgärder syftar till att pröva ny teknik och nya system för återvinning och återanvändning. Sanering av förorenad mark Det finns många, men ofta avgränsade områden, som är förgiftade av mycket miljöfarliga ämnen, bland annat klorerade organiska ämnen och tungmetaller. Dit hör bland annat soptippar, gamla industritomter och områden där fabriksavlopp släppts ut i vattendrag och kustnära områden. Också bostäder som innehåller PCB är exempel på förgiftade objekt, liksom avloppsledningar som förorenats med kvicksilver. Miljögifter bryts ned långsamt eller inte alls och de kan anrikas i näringskedjorna, vilket kan ge allvarliga effekter på ekosystem och hälsa. För att minska såväl dagens som den framtida miljöbelastningen är det angeläget att vidta omfattande saneringsåtgärder. De åtgärder inom saneringsområdet som fått stöd i årets fördelning av bidrag för lokala investeringsprogram erhåller . En så omfattande statlig insats på området har inte gjorts tidigare. Några av de åtgärder som fått stöd innebär sanering av sjö- eller åbotten. De flesta åtgärderna handlar dock om sanering av förorenad mark. De aktuella områdena har förgiftats av lokala utsläpp från industrier och deponier. Det är tungmetaller, olja och klorerade organiska ämnen som PCB som skall oskadliggöras. Vatten- och naturvård Övergödning orsakas av för mycket näringsämnen, främst kväve och fosfor. Övergödningen kan orsaka syrebrist och döda bottnar. kan känsliga arter slås ut. Utsläppen av fosfor kommer huvudsakligen från enskilda avlopp, jordbruket, industrin och de kommunala reningsverken medan de vattenburna kväveutsläppen i huvudsak kan härledas från jordbruket och kommunala reningsverk. Nästan var tionde djur- eller växtmark i finns upptagen på den s.k. Artdatabankens listor över hotade arter. Miljöer med särskilt stor betydelse för de biologiska mångfalden försvinner. För att bevara en stor variation bland djur, växter och naturtyper är det enligt regeringens uppfattning av betydelse att såväl bevara värdefulla naturmiljöer som att återskapa en del av de värden som gått förlorade. De stöd som lämnats till denna sektor inom de lokala investeringsprogrammen innebär en omfattande satsning på detta område. avsätts för sådana åtgärder. De åtgärder som får stöd är exempelvis våtmarker och dammar för behandling av dagvatten, våtmarker i jordbrukslandskapet, förbättring och utbyggnad av reningsverk, behandling av deponier och lakvatten, effektivare vattenanvändning samt åtgärder för att öka recirkulationen av växtnäringsämnen. Vidare finns flera åtgärder som har till huvudsyfte att förbättra förutsättningarna för den biologiska mångfalden eller öka utbredningen av värdefulla grönområden. Folkbildning Hushållens påverkan på miljön är omfattande. Ett mervärde av en investering kan i vissa fall erhållas om en folkbildningsinsats kopplas till investeringen. Det är därför regeringens uppfattning att investeringar som genomförs för att öka den ekologiska hållbarheten i samhället bör kunna stödjas genom folkbildningsinsatser direkt riktade mot genomförda investeringar. Av den fördelade bidragssumman har gått till folkbildning och information. De vanligaste åtgärderna inom folk-bildningsområdet som fått stöd ingår som delar i bygg- och bostadsprojekt. Den vanligaste målgruppen för informations- och folkbildningsinsatser är de boende och det vanligaste temat hushållens direkta och indirekta påverkan på miljön. 5.2 Fortsatta insatser Regeringen avser att fortsätta arbetet med de lokala investeringsprogrammen. Drygt 230 kommuner har lämnat anmälan om intresse att få stöd för sina lokala investeringsprogram . De program som redan beviljats bidrag kommer att följas upp och utvärderas. 5.2.1 Stöd för lokala investeringsprogram 1999 2001 kommer dialog att genomföras med ett antal av de kommuner som lämnat intresseanmälan. Avsikten med dialogen är att de kommande ansökningarna skall utvecklas och förtydligas. skall de kommuner som ansöker om stöd för sina program lämna ansökan till regeringen. 5.2.2 Uppföljning och utvärdering De program som beviljats stöd kommer att följas upp . Regeringen avser i det sammanhanget att ge uppdrag till länsstyrelserna och att genomföra en sådan uppföljning och kontroll. Regeringen har också givit i uppdrag att utvärdera de lokala investeringsprogrammen. Det förekommer också i vissa program som fått stöd olika former av uppföljning och utvärdering med stöd från vetenskapliga institutioner. Resultaten av uppföljningen är av stort intresse för många och regeringen bedömer det därför som angeläget att informationsinsatser som redovisar dessa genomförs. Bilaga: Miljöledning i statlig verksamhet deltagande myndigheter i i län i län Sida geologiska undersökningar Vägverke försöksanstalten /i Kungl. tekniska högskolan i i i i i Riksutställningar Riksåklagaren och trafikforsknings- institutet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:5 Hållbara uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologisk hållbar utveckling