prop · GM031D1 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta utgiftsområde minskar med ca . Orsaken till de lägre utgifterna är framför allt den omfördelning av finansieringsansvar som sker genom ålderspensionsreformen. Det andra utgiftsområdet med kraftigt minskade utgifter är utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Regeringens bedömning är att den öppna arbetslösheten kommer att uppgå till vid slutet av . En sådan utveckling medför att utgifterna för arbetslöshetsersättningen minskar med ca . Den tredje större utgiftsminskningen härrör från utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. minskar utgifterna med , framför allt beroende på att räntebidragen till bostäder sjunker som en följd av lägre räntor, reducerad bidragsandel samt ett förhållandevis lågt byggande. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ökar kraftigt 2001. Merparten av utgiftsökningen, som uppgår till ca , förklaras av ålderspensionsreformen. Bland annat överförs finansieringsansvaret för tilläggspension i form av förtidspension från AP- fonden till utgiftsområdet. Denna överföring uppgår till 2001. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökar med ca mellan och . Ökningen beror främst på de resurstillskott som beslutat om för att värna kvaliteten i skola, vård och omsorg. Tabell 4.11 Statsbudgeten och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, utgifter 1997 utfall prognos 1999 förslag 2000 beräknat 2001 beräknat UO 1 3,9 4,4 4,2 4,3 4,6 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2,5 2,1 1,7 1,5 1,6 UO 3 och uppbörd 5,7 6,0 5,8 5,8 5,9 UO 4 Rättsväsendet 21,2 21,5 21,9 22,2 22,6 UO 5 och internationell samverkan 2,5 2,8 2,9 2,9 2,9 UO 6 Totalförsvar 41,0 43,0 44,1 45,4 45,2 UO 7 Internationellt bistånd 12,1 11,5 11,9 12,9 13,9 UO 8 Invandrare och flyktingar 3,6 4,3 4,3 4,2 4,5 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24,2 23,1 24,0 24,5 24,8 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 35,6 38,7 80,5 81,1 83,3 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 63,1 62,7 34,3 33,8 33,5 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 32,6 35,9 39,9 42,6 45,6 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 40,9 37,8 33,8 26,5 24,1 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 50,0 47,8 48,3 48,9 47,4 UO 15 Studiestöd 16,0 21,6 22,4 23,7 25,4 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 25,1 27,7 29,0 30,4 31,9 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,2 7,5 7,5 7,6 7,7 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 30,9 22,6 20,5 17,3 13,7 UO 19 Regional utjämning och utveckling 2,9 3,5 2,7 2,7 3,3 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,6 1,5 1,5 1,5 1,6 UO 21 Energi 0,6 1,2 1,7 1,4 1,7 UO 22 Kommunikationer 24,5 25,7 25,5 26,6 25,6 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 10,9 12,7 12,0 13,2 13,2 UO 24 Näringsliv 3,1 2,9 2,9 2,9 3,0 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 87,3 96,8 103,6 105,1 107,3 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 98,4 107,8 84,6 77,0 72,2 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 20,2 21,2 21,9 21,4 22,1 Minskning av anslagsbehållningar 0,0 0,0 5,0 4,0 3,0 Summa (exkl. ålderspensionsreformen) 667,6 694,4 698,4 (687,1) 691,1 (678,5) 691,3 (675,3) Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor (exkl. ålderspensionsreformen) 569,2 586,5 613,8 (599,5) 614,1 (599,8) 619,1 (604,2) Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (exkl. ålderspensionsreformen) 129,7 132,4 135,8 (131,3) 140,4 (136,0) 146,4 (142,3) Summa takbegränsade utgifter (exkl. ålderspensionsreformen) 698,9 718,9 749,7 (730,8) 754,6 (735,8) 765,6 (746,5) Budgeteringsmarginal (exkl. ålderspensionsreformen) 24,1 1,1 3,3 (3,2) 6,4 (6,2) 20,4 (20,5) Utgiftstak (exkl. ålderspensionsreformen) 723,0 720,0 753,0 (734,0) 761,0 (742,0) 786,0 (767,0) Statsskuldsräntor Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. utgör det enskilt största utgiftsområdet på statsbudgeten . Utgiftsområdet omfattas inte av det statliga utgiftstaket. beräknas statsskuldsräntorna uppgå till , vilket motsvarar av BNP. Statsskuldsräntornas nivå påverkas framför allt av storleken på statsskulden, inhemska och utländska räntesatser samt växelkurser. Diagram 4.3 Statsskuldsräntor Procent av BNP Som framgår av diagram 4.3 steg ränteutgifterna som andel av BNP kraftigt första hälft. utgjorde ränteutgifternas andel av BNP . talets senare hälft minskade ränteutgifternas andel av BNP markant för att åter stiga 1993 och 1994. Därefter beräknas ränteutgifterna falla trendmässigt 2001 uppgå till eller av BNP. Statsskuldsräntorna påverkas förutom av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser även av mer tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Dessa faktorer kan leda till stora variationer i ränteutgifterna utan att möjligheten att nå de budgetpolitiska målen påverkas. I volym 2, utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. finns en mer detaljerad beskrivning av de olika upplånings- och skuldförvaltningsteknikerna. Tabell 4.12 Statsskuldsräntor Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Räntor på lån i svenska kronor 82,5 73,7 69,5 64,5 55,6 Räntor på lån i utländsk valuta 23,9 24,1 20,2 18,3 15,2 Räntor på in- och utlåning -5,6 -3,6 -4,5 -4,0 -4,0 Över-/underkurser vid emission1 -1,7 -5,3 -7,0 -4,0 -2,3 Summa räntor 99,1 88,9 78,3 74,8 64,5 Valutaförluster/ vinster2 -3,6 5,4 -2,4 -4,4 -0,9 Kursförluster/vinster3 2,8 13,5 8,6 6,6 8,5 Övrigt 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 Summa ränteutgifter 98,4 107,7 84,4 76,9 72,0 1Överkurser uppstår när ger ut eller utökar befintliga benchmarklån då marknadsräntan vid emissionstillfället är lägre än kupongräntan. Underkurser vid emission uppstår vid motsatt förhållande. 2 Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförluster eller vinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. 3 Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. I statsbudgeten sker redovisningen av stats- skuldsräntorna utgiftsmässigt enligt tabell 4.12. I tabell 4.13 redovisas periodiserade ränteutgifter, exklusive valuta- och kursvinster/förluster fördelade över lånens löptid. En periodiserad redovisning ger en mer rättvisande bild av kostnaderna för statsskulden. Enligt den periodiserade redovisningen kommer räntekostnaden att sjunka trendmässigt , 2001 uppgå till . Tabell 4.13 Periodiserade ränteutgifter Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Summa räntor enligt tabell 4.12 99,1 88,9 78,3 74,8 64,5 Justering kursdifferenser vid emission -0,3 3,0 5,8 2,8 2,0 Justering noll- kupongräntor 1,5 2,8 1,6 2,8 2,3 Summa kostnads- justeringar 1,1 5,9 7,5 5,6 4,4 Summa beräknade räntekostnader 100,2 94,8 85,8 80,4 68,9 Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning. Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto för samt överföring av medel från AP-fonden för beräknas enligt tabell 4.15. Lånebehovet är skillnaden mellan statsbudgetens utgifter inklusive nettoutlåning m.m. och statsbudgetens inkomster. 2001 påverkas även statens lånebehov av posten Överföring från AP- fonden. Från att ha uppgått till 1993 har lånebehovet successivt minskat. uppgick lånebehovet till . Under innevarande år beräknas staten amortera på statsskulden. Senast staten amorterade på statsskulden var /90. Lånebehovet påverkas, förutom av konjunkturutvecklingen och politiska beslut, även av engångshändelser och redovisningstekniska omläggningar. För att få en tydligare bild av lånebehovets underliggande utveckling redovisas ett justerat lånebehov i diagram 4.4 och tabell 4.14. Till och med utgörs skillnaden mellan faktiskt och justerat lånebehov främst av försäljningar av statliga företag och omläggningen av uppbörden av mervärdesskatt samt överföringen av kärnbränslefonden till . Skillnaden mellan det faktiska och det justerade lånebehovet var som störst 1996 då den uppgick till . beror skillnaderna även på effekterna av det reformerade ålderspensionssystemet. Diagram 4.4 Statens lånebehov Miljarder kronor 2001 beräknas överskotten successivt öka, både faktiskt och justerat. uppgår skillnaden mellan faktiskt och justerat lånebehov till , varav pensionsreformen förklarar . förklarar ålderspensionsreformen hela skillnaden mellan faktiskt och justerat lånebehov. Skillnaden uppkommer främst till följd av att ett större belopp överförs från AP-fonden till . En detaljerad redovisning av ålderspensionsreformens effekter görs i bilaga 3. I tabell 4.15 redovisas vilka poster som ingår i beräkningen av statens lånebehov. Förutom saldot av statsbudgetens inkomster och utgifter finns en kassamässig korrigeringspost och nettoutlåning (avsnitt 4.6.2). 2001 ingår även posten Överföring från AP-fonden. Tabell 4.14 Statens lånebehov faktiskt och justerat Miljarder kronor 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Faktiskt lånebehov 184,9 138,6 21,0 6,2 -12,0 -16,0 -63,1 -203,1 Justerat lånebehov 160,3 149,7 94,7 44,3 15,2 0,8 -33,9 -59,6 Differens justerat faktiskt lånebehov -24,6 11,1 73,7 38,1 27,2 16,8 29,2 143,5 Tabell 4.15 Statens lånebehov och statsskulden Miljarder kronor 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomster (exkl. ålderspensionsreformen) 465,7 696,4 (696,9) 714,2 (714,9) 728,2 (728,9) Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 (exkl. ålderspensionsreformen) 513,4 613,8 (599,5) 614,1 (599,8) 619,1 (604,2) Statsskuldsräntor m.m2 (exkl. ålderspensionsreformen). 84,6 (87,6) 77,0 (78,7) 72,2 (71,1) exkl. nettoutlåning (exkl. ålderspensionsremformen) -152,4 -58,3 -18,6 -2,0 (9,8) 23,1 (36,4) 36,9 (53,6) Arbetsmarknadsfonden Övrigt, netto -38,4 1,8 -2,0 Summa kassamässig korrigering -38,4 88,5 -2,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Tilläggspensionsavgift, avsättning i , inkl ränta (exkl. ålderspensionsreformen) -9,1 -10,5 -12,1 -13,5 -20,9 (-15,2) -18,5 (-15,5) -19,3 (-16,6) Utbetalning av premiepensionsmedel (exkl. ålderspensionsreformen) 37,0 (0,0) 12,5 (0,0) 18,1 (0,0) Arbetsmarknadsfonden 14,3 -86,7 Lönegarantifonden, inkl. ränta -0,4 -0,6 -0,7 -1,3 CSN, studielån 8,1 8,9 9,9 10,9 11,4 12,0 12,2 Kärnbränslefonden -19,1 -1,3 -0,2 -0,4 -0,7 -0,8 Insättningsgaranti -1,0 -2,1 -2,6 -2,6 -2,7 -2,8 Övrigt, netto 11,6 -16,8 -4,1 -2,3 2,5 2,3 2,0 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto (exkl. ålderspensionsreformen) 24,5 -125,8 -10,4 -9,0 (-4,3) 4,9 (-4,6) 9,4 (-6,0) Överföring från AP-fonden3 (exkl. ålderspensionsreformen) -45,0 (0,0) -45,0 (0,0) -175,6 (0,0) Lånebehov (exkl. ålderspensionsreformen) 138,6 6,2 -12,0 -16,0 (-14,1) -63,1 (-41,0) -203,1 (-59,5) Skulddispositioner m.m. -38,9 4,4 14,7 -15,6 -6,3 2,7 0,9 Statsskuldsförändring 99,6 25,4 20,9 -27,6 -22,3 -60,4 -202,2 Statsskuld (exkl. ålderspensionsreformen) 1 386,2 1 432,1 1 404,5 1 382,3 (1 384,1) 1 321,8 (1 345,8) 1 119,7 (1 287,2) Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar 2 Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3 Total beräkningsteknisk överföring år , varav är lånebehovspåverkande. Det lånebehovspåverkande beloppet består av statspapper , bostadspapper , likvida medel samt kupongbetalningar på bostadsobligationer . 4.7 Statsskulden Statsskuldens utveckling bestäms huvudsakligen av lånebehovet. Statsskulden påverkas även av skulddispositioner som bl.a. omfattar valutaomvärderingar av den del av statsskulden som är i utländsk valuta. Genom den omfattande saneringen av statens finanser som genomförts stabiliserades statsskulden som andel av BNP då skuldkvoten uppgick till av BNP. Vid slut uppgick statsskulden till vilket motsvarar en skuldkvot på av BNP. Till följd av prognostiserade överskott i statens finanser och överföringen från AP-fonden förväntas skulden minska med 2001. Vid utgången av beräknas statsskulden uppgå till , vilket motsvarar en skuldkvot på av BNP. I diagram 4.5 visas statsskuldens utveckling 2001 i relation till BNP. Den kraftiga minskningen förklaras huvudsakligen av överföringar från AP- fonden i samband med ålderspensionsreformen. Även utan effekterna av ålderspensionsreformen minskar statsskulden väsentligt vilket framgår av i diagrammet. Diagram 4.5 Statsskuldens utveckling Procent av BNP