prop · GM03109 · 1999-01-01 00:00:00 — 4 kap. 5 § Taxeringsenhet skall omfatta byggnadstyper och ägoslag enligt en av följande kombinationer, om inte annat sägs i andra och tredje styckena, och ha en av följande beteckningar för typ av taxeringsenhet 1. småhus och tomtmark för sådan byggnad (småhusenhet) 2. hyreshus och tomtmark för sådan byggnad (hyreshusenhet) 3. industribyggnad, övrig byggnad, tomtmark för sådana byggnader, vattenverk på annans grund samt i jordeboken upptaget fiskeri (industrienhet) 4. täktmark samt industribyggnad och övrig byggnad på sådan mark (industrienhet) 5. specialbyggnad och tomtmark för sådan byggnad (specialenhet) 6. ekonomibyggnad, , betesmark, skogsmark och skogs- impediment (lantbruksenhet) 7. kraftverksbyggnad, tomtmark till kraftverksbyggnad och fallrätt samt taxeringsenhet vars värde till övervägande del utgörs av rätt till andels- eller ersättningskraft (el- produktionsenhet). Småhus och tomtmark för sådan byggnad som ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment, skall ingå i den lantbruksenhet som omfattar marken. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtliga taxe- ringsenheter under punkterna 1 6 i första stycket. Övrig mark skall i regel ingå i lantbruksenhet. I annat fall skall övrig mark taxeras till- sammans med den tomtmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrig mark stor omfattning och saknar den samband med annan mark, som har samma ägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består av endast övrig mark, betecknas industrienhet, om den ligger till övervägande del inom tätort och lantbruksenhet, om den ligger till övervägande del utanför sådan ort. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtliga taxe- ringsenheter under punkterna 1 7 i första stycket. Övrig mark skall i regel ingå i lantbruksenhet. I annat fall skall övrig mark taxeras till- sammans med den tomtmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrig mark stor omfattning och saknar den samband med annan mark, som har samma ägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består av endast övrig mark, betecknas indu- strienhet, om den ligger till över- vägande del inom tätort och lantbruksenhet, om den ligger till övervägande del utanför sådan ort. 10 § Marksamfällighet eller anläggningssamfällighet skall utgöra en taxe- ringsenhet, om den förvaltas av juridisk person. Detta gäller dock inte om fastigheterna, som har del i samfälligheten, uteslutande eller så gott som uteslutande är småhusfastigheter. Detta gäller inte heller samfällighet, som avser enskild väg eller dike eller som har ett ringa ekonomiskt värde. I en elproduktionsenhet får inte ingå kraftverksbyggnad, mark eller markanläggning tillhörande mer än ett av följande slag av kraftverk: vattenkraftverk, kärn- kraftverk, kraftvärmeverk, kon- denskraftverk, gasturbin och vind- kraftverk. Regleringsanläggning huvud- sakligen avsedd för vattenkrafts- ändamål skall inte utgöra en taxeringsenhet utan beaktas vid taxeringen av de kraftverk som har nytta av anläggningen. Regleringsanläggning huvud- sakligen avsedd för vatten- kraftsändamål skall inte utgöra en taxeringsenhet utan beaktas vid taxeringen av de vattenkraftverk som har nytta av anläggningen. 5 kap. 3 § Med marknadsvärdet för en taxeringsenhet avses det pris som den sannolikt betingar vid en försäljning på den allmänna marknaden. Vid värderingen skall inte beaktas andra privaträttsliga för- pliktelser än sådana som gäller enligt servitut och liknande eller som enligt tomträttskontrakt gäller om markens utnyttjande. Vid värderingen skall inte be- aktas andra privaträttsliga för- pliktelser än sådana som gäller enligt servitut och liknande eller som enligt tomträttskontrakt gäller om markens utnyttjande. Ett avtal mellan ägare av vattenkraftverk om leverans av elkraft från ett kraftverk till ett annat för att kompensera ett faktiskt utnyttjande av fallrätt och vattenflöden skall beaktas även om avtalet inte är av servitutskaraktär under för- utsättning och i den utsträckning som avtalet efterlevs. Värderingen skall grundas på de belåningsförhållanden som normalt gäller för likartade fastigheter. Om två eller flera fastigheter i olika kommuner skulle ha utgjort en taxeringsenhet om de hade legat i samma kommun, skall deras marknadsvärde bestämmas, som om detta hade varit förhållandet. 7 § Vid taxeringen skall följande delvärden bestämmas. För småhus-, hyreshus- och industrienhet: För småhus-, hyreshus-, in- dustri- och elproduktionsenhet: 1. Byggnadsvärde Byggnadsvärde är värdet av de byggnader som hör till taxerings- enheten. Markvärde Markvärde är värdet av taxe- ringsenhetens tomtmark, täktmark och markanläggningar. Markvärde är värdet av taxe- ringsenhetens tomtmark, täkt- mark, fallrätt och markanlägg- ningar. För lantbruksenhet: 1. Bostadsbyggnadsvärde Bostadsbyggnadsvärde är värdet av de småhus som hör till taxerings- enheten. Ekonomibyggnadsvärde Ekonomibyggnadsvärde är värdet av de ekonomibyggnader som hör till taxeringsenheten. Tomtmarksvärde Tomtmarksvärde är värdet av taxeringsenhetens tomtmark. Jordbruksvärde Jordbruksvärde är värdet av taxeringsenhetens , betesmark och markanläggningar, som används eller behövs för växtodling. Skogsbruksvärde Skogsbruksvärde är värdet av taxeringsenhetens skogsmark med växande skog och markanläggningar, som används eller behövs för skogsbruk. Skogsimpedimentsvärde Skogsimpedimentsvärde är värdet av de skogsimpediment som hör till taxeringsenheten. 8 § Varje delvärde skall bestämmas för sig med tillämpning av i 2 5 §§ angivna grunder. Vid bestämmande av delvärde för lantbruksenhet får dock avvikelse ske från 2 § vid storlekskorrektion enligt 7 kap. 4 a §. Summan av delvärdena utgör taxeringsenhetens basvärde. Vid bestämmande av delvärde för tomtmark i sådana fall då försälj- ningar av obebyggd tomtmark inom värdeområdet inte ger den ledning som behövs skall vidare iakttas att delvärdet bestäms med ledning av den marknadsvärdenivå för obebyggd tomtmark som normalt förekommer inom värdeområden där marknadsvärdenivån för bebyggda fastigheter är densamma som för värdeområdet i fråga. Vid bestämmande av delvärdet byggnadsvärde för hyreshusenhet och industrienhet i sådana fall då köp av hyreshus och industri- byggnader saknas eller är för få- taliga inom ett värdeområde för att värdenivån inom området för sådan egendom med säkerhet skall kunna bestämmas, skall ledning hämtas från sådana köp inom andra värdeområden, där lik- artade förutsättningar för pris- bildningen kan antas föreligga. 6 kap. 13 § Regler om värderingsenheter på elproduktionsenhet finns i 15 kap. Ett vattenkraftverk skall utgöra en värderingsenhet. I en sådan värderingsenhet skall ingå till kraftverket hörande andelar i regleringsanläggningar. tillhörande ett vatten- kraftverk skall utgöra en värde- ringsenhet tillsammans med mark som upptas av till kraftverket hörande markanläggningar. I en sådan värderingsenhet skall där- utöver ingå till kraftverket hörande fallrätt och andelar i regleringsanläggningar till den del de avser markanläggning. 14 § För kärnkraftverk, kraftvärme- verk, kondenskraftverk, gasturbin och vindkraft (värmekraftverk m.m.) skall för varje aggregat för produktion av elkraft bildas en värderingsenhet avseende bygg- nad och en värderingsenhet av- seende mark. 7 kap. 3 § För byggnader och ägoslag som avses i 8 15 kap. skall basvärde bestämmas med utgångspunkt i riktvärden. Dessa skall för varje värderingsenhet bestämmas för kombinationer av värdefaktorer, som i någon utsträckning varierar inom värdeområdet och som har särskild betydelse för marknadsvärdet. För övriga värdefaktorer skall riktvärdet bestämmas med utgångspunkt i förhållanden som i genomsnitt eller i huvudsak råder inom värde- området. Värdefaktorer, som särskilt skall beaktas vid riktvärdets bestäm- mande, skall, utom såvitt avser de under punkterna 1 4 angivna värdefaktorerna, indelas i klasser. Värdefaktorer, som särskilt skall beaktas vid riktvärdets bestäm- mande, skall, utom såvitt avser de under punkterna 1 5 angivna värdefaktorerna, indelas i klasser. Storlek för småhus, industribyggnad och övrig byggnad värderad enligt avkastningsmetoden, tomtmark, , betesmark, skogsmark och skogsimpediment. Hyra för hyreshus. Återanskaffningskostnad för industribyggnad och övrig bygg- nad värderad enligt produktions- kostnadsmetoden. Återanskaffningskostnad för industribyggnad och övrig bygg- nad på industrienhet värderad en- ligt produktionskostnadsmetoden. Årligt uttag av täktmark. Normalårsproduktion, utnytt- jandetid, flerårsreglering, beläg- enhet och ålder för vattenkraftverk samt effekt för värmekraftverk. De uppgifter om värdenivån m.m. (riktvärdeangivelse) som inom varje värdeområde erfordras för att bestämma riktvärdet skall redovisas på karta, i tabell eller på annat sätt. 15 § I fråga om elproduktionsenhe- ter gäller bestämmelserna i 15 kap. i stället för vad som sägs i 8 14 §§ samt i 11 och 12 kap. I fråga om elproduktionsenhe- ter gäller bestämmelserna i 15 kap. i stället för vad som sägs i 8 11 §§. 16 § För egendom som anges under punkterna 1 4 skall inte bestäm- mas något värde För egendom som anges under punkterna 1 6 skall inte bestäm- mas något värde 1. byggnad eller byggnader inom samma tomt, om byggnadsbeståndets sammanlagda basvärde ej skulle uppgå till 2. övrig mark och vattentäckt område som inte är täktmark 3. markanläggning som används för sådant ändamål som avses i 3 kap. 4. egendom som avses i 2 kap. 3 § jordabalken 5. aggregat tillhörande kon- denskraftverk som inte varit i drift före taxeringsåret eller som varaktigt tagits ur drift 6. outbyggd fallrätt för vilken tillstånd till utbyggnad inte före- ligger. 9 kap. 2 § Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende ett hyreshus uppfört före taxeringsåret och med en hyra av får endast anges värden i en fastställd värdeserie. Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende ett hyreshus uppfört under det sjuttonde året före det år då allmän fastig- hetstaxering sker och med en hyra av får endast anges värden i en fastställd värdeserie. 11 kap. 1 § Industribyggnad skall värderas enligt avkastningsmetoden. Bygg- nader som har endast begränsad användbarhet för annat ändamål än för vilket de utnyttjas och liknande speciella byggnader, bensinsta- tionsbyggnader, andra byggnader med olämplig utformning för normal industriproduktion samt byggnadskonstruktioner som inte har karaktär av hus skall dock värderas enligt produktionsbygg- nadsmetoden. Industribyggnader skall värderas enligt avkastningsmetoden. Följ- ande industribyggnader skall dock värderas enligt produktionskost- nadsmetoden. Byggnader som har endast begränsad användbarhet för annat ändamål än för vilket de uppförts, så kallade skräddarsydda byggna- der. Byggnader med olämplig utformning för normal industripro- duktion främst i fråga om plan- lösningen. Byggnadskonstruktioner som inte har karaktär av hus. För värdering av industribygg- nad på elproduktionsenhet gäller särskilda regler i 15 kap. Vad som sägs i detta kapitel om industribyggnad gäller även övrig byggnad. 3 § Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende en industri- byggnad uppförd före taxeringsåret och som om- fattar pro- duktionslokaler av normal stan- dard får endast anges värden i en fastställd värdeserie. Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende en industri- byggnad uppförd under det sjuttonde året före det år då all- män fastighetstaxering sker och som omfattar produktionslokaler av normal stan- dard får endast anges värden i en fastställd värdeserie. 12 kap. 1 § Riktvärdet för tomtmark för småhus skall utgöra värdet av en tomt eller, om särskilda skäl föreligger, värdet av en kvadratmeter tomtmark. Riktvärdet för tomtmark för hyreshus, industribyggnad eller övrig byggnad skall utgöra värdet av en värderingsenhet avseende tomtmark. Värdet av en kvadratmeter byggrätt avseende tomtmark för hyreshus och värdet av en kvadratmeter tomtmark eller byggrätt avseende tomtmark för industribyggnad eller övrig byggnad, får anges endast med värden i en fastställd värdeserie. För värdering av tomtmark på elproduktionsenhet gäller särskil- da regler i 15 kap. Värdering av elproduk- tionsenheter 15 kap. Riktvärde för kraft- verksbyggnad och tillhörande mark 1 § Elproduktionsenhet är dels taxeringsenhet med vatten- kraftverk och till detta hörande andelar i utbyggda reglerings- anläggningar, dels taxeringsenhet med out- byggt som enligt verkställbart tillstånd får byggas ut, dels taxeringsenhet vars huvud- sakliga värde utgör värde av andels- eller ersättningskraft, dels taxeringsenhet med värme- kraftverk som inrättats för produk- tion av elektrisk starkström för yrkesmässig distribution eller annan anläggning för sådant ändamål. Kraftverksbyggnad, tomtmark, övrig mark, fallrätt och mark- anläggning för elproduktion med vattenkraft hänförs till vattenkraft- verk. Till värmekraftverk m.m. hänförs kraftverksbyggnad, tomt- mark och övrig mark för elproduk- tion med kärnkraft, kraftvärme, kondenskraft, gasturbin och vind- kraft. Vid värderingen bestäms först det totala värdet i nybyggt skick av varje elproduktionsenhet. Total- värdet för varje enhet uppdelas därefter i ett byggnadsvärde och ett markvärde. Byggnadsvärdet bestäms med beaktande av den värdeminskning som har skett efter nybyggnadsåret. Med mark avses i detta kapitel tomtmark, övrig mark, fallrätt och markanläggning ingående i el- produktionsenhet. Värde av nybyggd elproduk- tionsenhet Vattenkraftverk 2§ Värdet av nybyggt vattenkraft- verk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar bestäms som produkten av kraftverkets taxeringseffekt i kilowatt och ett riktvärde. Riktvärdet för ett vattenkraft- verk skall utgöra värdet av en värderingsenhet avseende sådan egendom. Riktvärdet för mark tillhörande ett vattenkraftverk skall utgöra värdet av en värderingsenhet avseende sådan egendom. Riktvärdet för kraftverksbygg- nader tillhörande ett vatten- kraftverk utgör skillnaden mellan riktvärdena för vattenkraftverket och för mark tillhörande verket 3 § Taxeringseffekt är en effekt som är tillgänglig i . Den bestäms för ett vattenkraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar genom att den utbyggda effekten i kilowatt multipliceras med tre faktorer genom vilka beaktas skilda förhållanden beträffande utnyttjandetid, regleringsmöjlighet och belägenhet. I riktvärdeangivelse enligt 7 kap. 3 § skall värden per kilo- wattimme anges för ett norm- kraftverk och för mark till sådant verk. Med ett normkraftverk avses ett kraftverk, som tagits i drift , har en normalårs- produktion av 500 miljoner kilo- wattimmar, har en genomsnittlig utnyttjandetid av och saknar möjlighet till flerårsreglering samt levererar sin elproduktion till stamnätet i inmat- ningspunkt Forsse-Hjälta. Vär- dena i riktvärdeangivelse får en- dast bestämmas till belopp i en fastställd värdeserie. Utnyttjande- tid Utnyttjandetiden är lika med kvoten mel- lan normalårspro- duktionen, uttryckt i kilowattimmar och den utbyggda effekten i kilowatt. Reglerings- möjlighet Regleringsmöjlighet- erna anger den ut- byggda effektens re- lativa värde med hänsyn till årsreg- lering. Belägenhet Belägenheten anger den utbyggda effek- tens värde vid kraft- verket i förhållande till dess värde i . 4 § Riktvärdet för ett vattenkraftverk med tillhörande andelar i regle- ringsanläggningar skall utgöra vär- det per kilowatt taxeringseffekt och bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn godhet. Genom denna beaktas olikheter i årskost- naderna beroende på varierande anläggningskostnader per kilowatt taxeringseffekt för kraftverket. Riktvärdet för vattenkraftverk bestäms för skilda förhållanden för en eller flera av följande värde- faktorer. Riktvärdet skall utgöra det ka- pitaliserade värdet av av årsnettot för en taxeringseffekt om en kilowatt före taxeringsåret. Årsnettot bestäms som skillnaden mellan bruttointäk- ten, beräknad med ledning av den prissättning som tillämpas för det mellansvenska området, och års- kostnad för respektive godhetsklass. I årskostnaden skall inräknas nor- mala drift-, underhålls- och för- nyelsekostnader. De på detta sätt framräknade riktvärdena skall jäm- kas med hänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Normalårs- produktion Med normalårspro- duktion avses den vid kraftverket i genom- snitt tillgäng- liga produktionen. Normalårsproduk- tionen anges i kilo- wattimmar. Utnyttjande- tid Utnyttjandetiden ger uttryck för möjlighe- ten att anpassa elpro- duktionen till tidspe- rioder med hög efter- frågan. Utnyttjande- tiden bestäms som kvoten mellan nor- malårsproduktionen och den installerade effekten i kilowatt. Flerårs- reglering Med flerårsreglering avses möjligheten att genom reglering för- dela produktionen mellan åren. Regle- ringsmöjligheten be- stäms av reglerings- magasinens volym, tillrinningen till ma- gasinen och medel- vattenföringen vid kraftverken. Belägenhet Belägenheten ger ut- tryck för kostnader för inmatning av pro- duktionen på stam- nätet. Ålder Åldern ger uttryck för kraftverkets sanno- lika återstående livs- längd. Åldern anges genom det år då kraf- tverket togs i drift. 5 § Värdet av nybyggt värmekraft- verk bestäms som produkten av kraftverkets installerade effekt i kilowatt och ett riktvärde. Riktvärdet för mark tillhörande ett vattenkraftverk bestäms för skilda förhållanden av de värde- faktorer som anges i 4 § med undantag för värdefaktorn ålder. 6 § Riktvärdet för värmekraftverk skall utgöra värdet per kilowatt installerad effekt och bestämmas för skilda typer av kraftverk. För normkraftverket skall värdet i en riktvärde- angivelse bestämmas med ut- gångspunkt i elproduktionens lönsamhet och med beaktande av de priser som erlagts vid köp av likartade vattenkraftverk eller delar därav. Riktvärdena skall bestämmas med utgångspunkt i återanskaff- ningskostnaden för olika typer av kraftverk och jämkas med hänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Värdet av marken till norm- kraftverk i en riktvärdeangivelse skall bestämmas med hänsyn till hur stor del av det för norm- kraftverket angivna värdet som med ledning främst av kost- naderna att uppföra ett helt nytt kraftverk kan anses belöpa på marken. Riktvärden skall bestämmas utan beaktande av andels- och er- sättningskraft samt sådant kom- pensationsavtal som sägs i 5 kap. 3 § andra stycket. Byggnadsvärde och markvärde för vattenkraftverk med tillhöran- de andelar i regleringsanlägg- ningar 7 § Byggnadsvärdet för ett vatten- kraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar skall be- stämmas till det tekniska nuvärdet av kraftverket. Värderingen skall ske enligt 11 kap. 7 och 8 §§. Vid denna beräkning får dock 75 pro- cent av återanskaffningskostnaden inte överstiga det totala värde som har beräknats enligt 2 4 §§. Riktvärdet för ett vattenkraft- verk beräknas som produkten av verkets normalårsproduktion i kilowattimmar och dess värde i kronor . Det senare värdet bestäms genom att det i riktvärdeangivelsen för norm- kraftverket angivna värdet , om så erfordras, korrigeras för den inverkan på värdet som beror på att kraftverket avviker från normkraftverket beträffande normalårsproduktion, utnyttjande- tid, flerårsreglering, belägenhet och ålder. Byggnadsvärdet för ett vatten- kraftverk under uppförande skall bestämmas enligt 7 kap. 12 §. Riktvärdet för mark beräknas som produkten av kraftverkets normalårsproduktion i kilowattim- mar och markens värde per kilo- wattimme. Det senare värdet be- stäms genom att det i riktvär- deangivelsen för mark angivna värdet , om så erfordras, korrigeras för den inverkan på värdet per kilo- wattimme som beror på att kraftverket avviker från norm- kraftverket beträffande normal- årsproduktion, utnyttjandetid, fler- årsreglering och belägenhet. 8 § Markvärdet för ett vatten- kraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar skall be- stämmas till skillnaden mellan det enligt 2 4 §§ beräknade totala värdet och av återan- skaffningskostnaden för taxerings- enhetens byggnader. Om 75 pro- cent av återanskaffningskostnaden överstiger det totala värdet skall markvärdet vara noll. Värdet av andelskraft, för vilken mottagaren helt eller i allt väsent- ligt har att betala sin andel i uttagskostnaderna, skall bestämm- as till så stor del av det leverer- ande kraftverkets mark- och byggnadsvärden som motsvarar andelen. Har vattenkraftverket inte tagits i bruk skall markvärde beräknat enligt första stycket minskas med en tredjedel. Mark- och byggnadsvärdena för det kraftverk, som belastas av andelskraft, skall minskas med samma belopp som tilläggs mot- tagande taxeringsenhet. Ersättningskraft, för vilken mot- tagaren har att helt eller i allt väsentligt betala uttagskostnaden för ersättningskraften, skall vid fastighetstaxering behandlas som andelskraft. Ersättningskraften skall omräknas och anges i pro- cent av det levererande kraftver- kets basvärde. 9 § Värdet av andelskraft skall be- stämmas till så stor del av kraft- verkets mark- och byggnadsvärde som motsvarar andelen. Rätt till andelskraft skall i regel utgöra särskild taxeringsenhet. Andels- och ersättningskraft, för vilken mottagaren inte eller endast till begränsad del betalar ut- tagskostnader, anges i det antal kilowattimmar, som i genomsnitt uttas . Värdet per kilo- wattimme skall för den taxe- ringsenhet som lämnar kraft bestämmas efter det för kraft- verket gällande värdet per kilo- wattimme, förhöjt . Värdet av kraftverk skall min- skas med värdet av förekomman- de andelskraft. För den mottagande taxerings- enheten skall värdet per kilo- wattimme bestämmas utifrån det värde ersättningskraften har för denna taxeringsenhet. Belastningen av ersättnings- kraft, för vilken mottagaren inte betalar uttagskostnader, skall dra- gas av från det levererande kraftverkets markvärde så långt möjligt, i annat fall från dess byggnadsvärde. Förmånen av så- dan ersättningskraft skall läggas till markvärdet av den taxerings- enhet till vilken förmånen hör. 10 § Ersättningskraft anges i kilo- watt taxeringseffekt. Värdet per kilowatt taxeringseffekt skall för den fastighet som lämnar kraft be- stämmas med beaktande av de bestämmelser som gäller för leveransens fullgörande. För den mottagande fastigheten skall vär- det per kilowatt taxeringseffekt bestämmas utifrån det värde er- sättningskraften har för den mot- tagande fastigheten. Avtal om leverans av elkraft som avses i 5 kap. 3 § tredje stycket skall, oavsett om mottagaren betalar uttagskostnader eller ej, medföra lika stora tillägg till den mottagande taxeringsenhetens mark- och byggnadsvärden som de avdrag som leveransskyldigheten medfört från det levererande vattenkraftverkets mark- och bygg- nadsvärden. Belastningen av ersättningskraft skall dragas av från kraftverkets markvärde så långt möjligt, i annat fall från dess byggnads- värde. Förmånen av ersättnings- kraft skall läggas till markvärdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. Byggnadsvärde och markvärde för värmekraftverk Värmekraftverk m.m. 11 § Markvärdet för ett värmekraft- verk skall bestämmas till av kraftverkets värde i nybyggt skick enligt 5 §. Riktvärdet för marken till ett värmekraftverk skall utgöra värdet av en värderingsenhet avseende sådan mark. Byggnadsvärdet för ett värme- kraftverk erhålles genom att res- terande av kraftver- kets värde i nybyggt skick mul- tipliceras med en nedskrivnings- faktor som beaktar den värde- minskning som har uppkommit mellan det år då anläggningen kunde tas i bruk (nybyggnadsåret) och andra året före taxeringsåret. Riktvärdet för en kraftverks- byggnad till ett värmekraftverk skall utgöra värdet av en vär- deringsenhet avseende sådan byggnad. I en riktvärdeangivelse enligt 7 kap. 3 § skall värden per in- stallerad effekt anges för var och en av de skilda klasserna av värdefaktorn typ av värmekraft- verk som föreskrivs i 13 §. Totalvärdet i nybyggt skick för värmekraftverk m.m. bestäms för skilda förhållanden för följande värdefaktorer.