prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Slutsatser Beräkningen av anslaget har fram till nu grundats på ett fullt utnyttjande av stöden. Anslaget har således varit överbudgeterat vilket har fått till följd att ett stort anslagssparande ackumulerats. Mot bakgrund av att även anslagssparandet kan tas i anspråk för att täcka utgifter minskas ansla- get engångsvis med utöver den anslagsminskning som redan aviserats ekonomiska vårproposition. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 3 för . beräknas anslagsbehovet till 4 . Reformförslaget Agenda 2000 kan dock komma att påverka anslagsbelast- ningen . B15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Tabell 4.30 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 650 000 1999 Förslag 1 550 000 2000 Beräknat 1 850 000 2001 Beräknat 1 850 000 Under anslaget finansieras kostnader för inter- vention, stöd i form av produktions-, konsum- tions- och marknadsföringsbidrag samt export- bidrag i enlighet med . Anslaget är obligatoriskt och finansieras från EG-budgeten till alla delar utom vissa s.k. tekniska kostnader uppkomna till följd av offentlig lagring som är högre än den schablonersättning som ersätts av EG. Dessa merkostnader regleras under anslaget B16 Räntekostnader för förskotte- rade arealersättningar m.m. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och möjliggöra export till tredje land. Medelsbehovet för anslaget är beroende av flera svårkontrollerbara och oförutsedda fakto- rer. Ett exempel är överskottsproduktion som uppkommer inom gemenskapen av exempelvis spannmål. En annan faktor är differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknadspris. Ytterligare ett exempel är att en starkare svensk valuta skulle innebära att den svenska marknaden blir mer attraktiv för exportörer från övriga medlemsländer. Detta kan leda till större över- skott på den svenska marknaden, vilket får direkta effekter på hur mycket som måste betalas ut som exportbidrag och i form av olika inter- ventionsåtgärder i . Anslagssparandet ut- gör en buffert för det fall utgifterna skulle bli betydligt högre än vad som budgeterats. Skillnaden mellan anslagna medel och utfall är bland annat ett resultat av att mindre kvantiteter spannmål interventionslagrats än väntat. Regeringens överväganden Resultatinformation Offentlig lagring Intervention av spannmål beräknas svara för de största utgifterna under anslaget. Avgörande för anslagsbelastningen torde vara årsmånsvariationer såväl inom landet som inom andra medlemsstater samt marknadsutveck- lingen. Av betydelse är också utvecklingen av kronans värde gentemot övriga valutor. Utgif- terna ersätts i efterskott av . uppgick utgifterna till . Övrig intervention De största utgiftsposterna vad gäller övrig inter- vention rör stöd vid förbrukning, t.ex. för mjölk och mejeriprodukter till skolbarn, framställning av konditorivaror, socker och stärkelse som an- vänds i industrin samt lagerersättning avseende socker. uppgick utgifterna till . Exportbidrag Den största utgiften i denna del, för , utgörs av exportbidrag för obearbetade produkter. För export av bearbetade produkter utbetalades . För perioden 2000 är utgångs- punkten att bidragsbetalningarna kommer att minska med utgångspunkt från den WTO-bundna basnivån. Reduktionen är en konsekvens av åtaganden om exportbidrag enligt . uppgick de sammanlagda utgifterna till . Stöd till biodling Stödet till biodlingen uppgår till sammanlagt . Hälften, dvs. 1,6 miljoner kro- nor, finansieras av EU och redovisas under detta anslag. samlas de natio- nella stöden till biodling på anslaget E3 Djur- hälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Slutsatser Som nämnts ovan är utgifterna svåra att pro- gnosticera. Det kan konstateras att anslaget hit- tills har varit överbudgeterat, vilket har fått till följd att ett stort anslagssparande ackumulerats. Mot bakgrund av att även anslagssparandet kan tas i anspråk vid behov minskas anslaget en- gångsvis med utöver den anslagsminskning som redan aviserats ekonomiska vårproposition. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . beräknas anslagsbehovet till 1 . B16 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Tabell 4.31 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 30 000 1999 Förslag 80 000 2000 Beräknat 80 000 2001 Beräknat 80 000 1 Anslaget föreslås minska med 25 000 tkr på tilläggsbudget. Under anslaget redovisas de räntekostnader som uppstår för staten till följd av att ersättningen från erhålls i efterskott. Anslaget får även belastas med even- tuella finansiella sanktioner och straffavgifter som kan komma att ålägga . Anslaget får tillföras kursvinster och belastas med kursförluster som uppstår till följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom samt med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EG-budgeten. Vid ett omvänt förhållande, dvs. om EG:s scha- blonersättning för de tekniska kostnaderna överstiger de faktiska kostnaderna, tillförs ansla- get medel från inkomsttitel Övriga bidrag från . En jämförelse mellan budget och utfall bud- visar på en lägre belastning av ansla- get än beräknat. Detta beror på inledande svårig- heter att uppskatta i vilken utsträckning jordbrukarna skulle komma att utnyttja möjliga ersättningar, en tämligen låg räntenivå samt att inte varit föremål för finansiella sanktio- ner. Därtill redovisas de räntekostnader som uppstår som periodavgränsningspost, vilket innebär att anslaget belastas först året därefter. Följden av denna ändring blir att anslagsbelastningen blir ca lägre än vad som annars varit fallet. Regeringens överväganden Resultatinformation Ersättningar för stöd m.m. som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men som för- skotteras från statsbudgeten avräknas i princip . De stöd som är aktuella är arealersättningar, djurbidrag, intervention, pro- duktions- och konsumtionsstöd m.m. samt miljöersättningar. För de stöd som betalas ut från jordbruksfon- dens utvecklingssektion gäller två olika metoder. För mål 5a, utom stöd till bearbetning och av- sättning av jord- och skogsbruksprodukter, för- skotterar EU-medlemsstaten av jord- bruksfondens utvecklingssektions andel av stödet och avräkning sker för avslutat kalenderår. För stödet till bearbetning och avsättning betalar EU av sin andel i förskott och reste- rande då stödberättigade kostnader motsvarande beloppet för ett kalenderår enligt finansieringsplanen betalats ut. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. B17 Jordbrukets blockdatabas 4.32 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 36 600 1999 Förslag 18 040 2000 Beräknat 18 346 2 2001 Beräknat 18 713 3 1 Anslaget föreslås öka med 6 400 tkr på tilläggsbudget. 2, 3 Motsvarar 18 040 tkr prisnivå. Anslaget uppfördes på statsbudgeten för att täcka investeringskostnader för den digitala blockdatabas varpå de arealbaserade EG- stöden beräknas. Den kartavgift som skall finan- siera kostnader uppkomna under anslaget skall enligt förordningen (1997:183) om kartavgift i ärenden om jordbruksstöd gälla stödansökningar inlämnade . Kostnaden för uppbyggnad av blockdatabasen har blivit något högre än de ursprungliga beräk- ningarna beträffande digitaliseringsarbetet och utvecklandet av ett ADB-system. Databasen finansieras med avgifter som inlevereras på in- komsttitel. Avgifterna skall täcka såväl den årliga driftkostnaden som, , utgifterna för den gjorda investeringen. Eftersom avgifterna är fastlagda innebär kostnadsökningen att investe- ringsutgiften kommer att täckas än vad som tidigare antagits. Regeringens överväganden Resultatinformation har inom planerad tid byggt upp blockdatabasen. Från och med skall kostna- derna för àjourhållning m.m. av blockdatabasen belasta anslaget. Dessa kostnader beräknas uppgå till ca . Finansiering av kostnaderna för investeringar och ajourhållning sker genom att intäkterna från kartavgiften in- levereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Av- gifterna beräknas ge full kostnadstäckning. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. B18 Jordbruks- och livsmedelsekonomiska institutet 4.33 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 4 000 2000 Beräknat 8 144 1 2001 Beräknat 8 269 1 1 Motsvarar 8 000 tkr prisnivå. Något anslag för detta ändamål finns inte upp- fört i statsbudgeten innevarande år. En ny myndighet med huvudansvar för sam- hällsekonomiskt inriktad analys- och utred- ningsverksamhet inom det jordbrukspolitiska området avses bildas. Genom inrättandet av Jordbruks- och livsmedelsekonomiska institutet (JLI) tillgodoses regeringens behov av utred- ningsverksamhet och analyser med ekonomisk inriktning inom området. () avvecklas varvid JLI övertar delar av LES ansvar för utredningar inom jordbrukspolitikens område (se avsnitt 4.5). Regeringens överväganden Enligt regeringen är det angeläget att prioritera arbetet med att besvara frågor om hur föränd- ringar i jordbrukspolitiken och internationella avtal och åtaganden påverkar konsumenter, miljö och produktion, såväl nationellt som regionalt. har även visat ett påtagligt intresse av att ta del av såväl nationella kon- sekvensanalyser som mer grundläggande studier över nationella förhållanden inom jordbruks- och landsbygdsområdet. Regeringen anser att det finns flera skäl för att utveckla kompetens rörande ekonomiska analy- ser inom det jordbrukspolitiska området. Ett av- görande skäl är att jordbruksområdet ianspråktar såväl finansiella som reala resurser av en sådan omfattning att det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är nödvändigt att bedöma hur effek- tivt resurserna används. Regeringen har för avsikt att initiera ett arbete med att precisera hur den nya myndig- heten, som beräknas utgöras av ca tio årsarbets- krafter, skall organiseras och var den skall lokaliseras. I detta ingår även att vidta de prak- tiska förberedelser som krävs för att den nya myndigheten skall kunna verka. Regeringen beräknar att JLI:s verksamhet, kan komma igång tidigast . Resurs- behovet beräknas till . föreslås därför halva beloppet, , anvisas. Slutsatser Regeringen föreslår att ett ramanslag på anvisas för . beräknas anslagsbehovet till 8 144 000 respektive . 23.1 Omfattning Verksamheten omfattar fiskerinäringen som be- står av yrkesfisket i havet, yrkesfisket i sötvatten, förstahandsmottagning av fisk, lagring, bered- ning, vattenbruk, detaljhandel med fisk samt import och export av fisk och fiskeriprodukter. Vidare ingår i området fritidsfisket och fiske- vården. Inom EU är fisket av stor betydelse då EU är en av världens största marknader för fisk- produkter. EG:s gemensamma fiskeripolitik är en fullt utvecklad gemenskapspolitik som regle- rar alla aspekter på fisket, från havet till konsu- menten. Den gemensamma fiskeripolitiken kan indelas i områdena resurs-, struktur- och mark- nadspolitik samt relationer med tredje land på fiskets område. Det svenska fisket ger arbetstillfällen och in- komster till framför allt kustsamhällena. Totalt sysselsätts direkt i fiskerinäringen ca 8 000 per- soner. Vidare skapas sysselsättning i angränsade näringar såsom förpacknings- och varvsindustrin samt inom turistnäringen. är central förvaltningsmyndighet för förvaltning av fiskresurserna och främjandet av en livskraftig fiskerinäring. skall vidare främja forskning och bedriva utvecklings- verksamhet på fiskeområdet. hade 234 årsarbetskrafter. var verkets totala verksamhetskostnader , varav eller finansierades av an- slagsmedel. På regional nivå arbetar länsstyrelserna med fiskefrågor, bland annat med fiskevård och EG:s strukturstöd inom mål 5a (vattenbruk, bered- ningsindustri och infrastruktur). var 50 årsarbetskrafter sysselsatta med fiske- frågor inom länsstyrelserna. Fiskefrågorna står för en liten andel av länsstyrelsernas totala verk- samhetskostnader, i genomsnitt . Totalt förbrukade länsstyrelserna under budget- ca inom fiske- området. , som tillhör utgiftsområde 6, svarar för tillsyn och kontroll av såväl yrkes- fiske som fritidsfiske. Av myndighetens totala budget används för övervakning av fiske. övervakning sker till havs, i kustvattnen samt i och enligt lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning. Kontrollen till havs omfattar svenska och utländska fiske- fartyg inom såväl den ekonomiska zonen som inom sjöterritoriet. Myndigheten utför även stickprovskontroller avseende landning av fångster, fiskeloggbok och redskap. 23.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 171,9 193,4 177,8 189,9 190,8 191,8 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Orsaken till att utgiftsprognosen för understiger anslaget är att det för strukturstödet råder en viss eftersläpning mellan beslut om och utbetalning av strukturstöd. Förändringar präglades av ytterligare effekti- visering i samband med införande av EG:s gemensamma fiskeripolitik. Detta arbete med- förde ett antal förändringar, bland annat beslut om nya tekniska bevarandeåtgärder i , beslut om ett satellitbaserat övervaknings- system (VMS) för fiskefartyg och ett gemen- samt kontrollsystem för öppet hav i Nordost- , skapandet av ett nytt förvaltningssystem för makrill, införande av antidumpningstull och utjäm- ningstull på import av odlad atlantlax från . Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att utreda konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket (dir. 1997:141). I uppdraget ingår att kartlägga och analysera det svenska yrkesfiskets långsiktiga konkurrensförutsätt- ningar och konkurrensvillkor i den förändrade situation som medlemskapet i Europeiska unionen innebär. Utredaren skall redovisa sina förslag . Prioriteringar har inlett en allmän översyn av den gemensamma fiskeri- politiken. Översynen ingår i förberedelserna för den revision av den gemensamma fiskeripoliti- ken som skall vara avslutad . Rege- ringen kommer att prioritera arbetet med en revision av den gemensamma fiskeripolitiken i samverkan med näringen och berörda intressen- ter. Frågan kan komma att bli en av de viktigaste för gemenskapen under det svenska ordförande- skapet . Arbetet med förändringar av marknadsord- ningen kommer att aktualiseras , lik- som arbetet med Agenda 2000 och det förslag till förändringar av strukturfonderna som kommis- sionen lagt fram. Nästa programperiod för strukturfonderna löper t.o.m. . Arbetet med att utforma ett programdo- kument har påbörjats och avslutas . Fiskesektorns miljöfrågor kommer att be- handlas , bland annat blir miljöcertifie- ring av fisk aktuellt. Arbete med miljö- och fiskefrågor aktualiseras även genom uppföljning av och genomförandet av Baltic 21 på fiskets område. En prioriterad fråga blir utarbetande av lång- tidsstrategier för torsk, sill och skarpsill i med iakttagande av försiktighets- principen och vad som överenskommits i Baltic 21-processen. Särskilt viktigt är det att skapa en ny förvaltningsmodell för torsken, som innefattar ett snabbt införande av nya selektiva redskap m.m. Vidare måste avrapportering av artsammansättningen vid svenska industriland- ningar i lösas. Det pågående arbetet med att genomföra den internationellt antagna aktionsplanen för den vilda östersjölaxen kommer att fortgå även . Vad gäller nordsjöfisket är det viktigt att aktivt delta i konsultationerna mellan och om utarbetande av nya långsiktiga för- valtningsstrategier för sill och makrill i enlighet med försiktighetsprincipen. I sammanhanget måste väsentliga svenska intressen beträffande det svenska makrillfisket tillgodoses. 23.3 Resultatbedömning Målen för den svenska fiskeripolitiken och för verksamhet är att på ett lång- siktigt, hållbart sätt verka för en ansvarsfull hus- hållning med fiskresurserna så att: de ger en god långsiktig avkastning, den biologiska mångfalden säkerställs, konkurrenskraftiga företag utvecklas, tillgången på fisk av god kvalitet till fördel för konsumenterna säkras, allmänhetens fiskemöjligheter ökas. skall vara aktivt pådrivande i arbe- tet med ett långsiktigt hållbart fiske såväl natio- nellt och multilateralt som inom EG:s gemen- samma fiskeripolitik. Regeringen bedömer att har bidragit till att uppnå effekt- målen genom ett arbete som redovisat hur pres- tationer och åtaganden kan relateras till de upp- ställda målen. Enligt regeringens uppfattning bör ytterligare insatser göras i syfte att förtydliga resultatredovisningen bland annat vad gäller koppling till uppställda mål samt analyser och motiveringar av gjorda insatser. På regional nivå är länsstyrelserna viktiga aktörer. Effektmålen för länsstyrelsernas arbete på fiskeområdet är att: medverka till en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna, medverka till utveckling av konkurrens- kraftiga företag inom fiskerinäringen. Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas insatser har bidragit till att uppnå de två målen dels genom EU-stöd till bland annat fiskbered- ningsindustrin, dels genom ett prioriterat fiske- vårdsarbete. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att arbetet med att öka mätbar- heten i resultaten fortsätter. Det fortsatta genomförandet av en för , kallad Baltic 21, är en uppgift som tillsammans med arbetet inom ramen för Nord- sjökonferensen utgör grunden för en vidare in- tegrering av fiske- och miljöfrågor. Uppfölj- ningen och genomförandet av Baltic 21 för fiskesektorn sker såväl internationellt inom ramen för för verksamhet som nationellt av ansvariga myndig- heter. har under en följd av år vidtagit fiske- reglerande åtgärder för att förbättra situationen för de svenska laxbestånden. Åtgärderna har resulterat i att det totala uttaget av lax i Öster- sjön kraftigt har begränsats. in- fördes bestämmelser om utökade fredningsområden för naturreproducerande lax- bestånd. Även internationellt har nya bestäm- melser antagits beträffande östersjölaxen. Fiske- rikommissionen för beslutade om en internationell aktionsplan för den vilda östersjölaxen. tillsatte kommissionen en övervakningsgrupp för arbetet med aktions- planen. Målet är att laxstammarna, i staterna runt , skall uppnå av den potentiella reproduktionskapaci- teten i samtliga vildlaxälvar. för beslutade att övervakningsgruppen skall redovisa sina resultat vid kommissionens möte . Arbetet skall inriktas på klassificering av vildlaxälvar och stopp för utsättningar av odlad lax i dessa älvar . Andra åtgärder som kan användas är terminalfiske och fett- fenklippning för att möjliggöra en ökad inrikt- ning av fisket mot odlad lax. Nordsjöstaternas ministerkonferens i Bergen har följts upp genom ett arbetsgruppsmöte som diskuterat möjligheterna att använda en eko- systemansats för skyddet av den miljön i . Det kritiska tillståndet för flera av världens stora fiskbestånd är utgångspunkten för det multilaterala fiskerisamarbetet, som bland annat syftar till att förstärka dels de regionala fiskeri- kommissionerna, dels FAO:s övervakning och analys av beståndssituationen. Fiskevård En allmän fiskevård ingår som en del i ansträng- ningarna att bygga ett ekologiskt hållbart sam- hälle. Fiskevårdsarbetet syftar till en god miljö, effektiv användning av resurserna och en hållbar försörjning. Det är av stort intresse att lång- siktiga åtgärder prioriteras. För ökades anslaget till fiskevård från till . Genom denna satsning kan aktionsplanen för biologisk mång- fald på fiskets område i allt väsentligt genom- föras. Därutöver har, inom ramen för individuellt anställningsstöd och andra arbetsmarknads- politiska åtgärder, ytterligare satsats på återställnings- och rensningsåtgärder i vattendrag, röjning av vandringsvägar för fisk samt iordningställande av fiskeplatser. Däri- genom skapas även sysselsättning både på lång och på kort sikt. Strukturstöd EG:s finanisiella instrument för att uppnå de strukturpolitiska målen på fiskets område är Fonden för fiskets utveckling (FFU). De mål som har lagts fast för FFU är att: bidra till att uppnå en varaktig balans mellan resurser och deras nyttjande, stärka utvecklingen av ekonomiskt livs- kraftiga företag inom sektorn, förbättra marknadsutbudet och förädlings- värdet för fiskets och vattenbrukets produk- ter. Fiskerinäringen kan beviljas stöd inom ramen för mål 5a fiske och gemenskapsinitiativet Pesca. Mål 5a avser bland annat modernisering och om- strukturering inom fiskerinäringen. Utöver dessa program kan också projekt med anknytning till fisket stödjas inom ramen för andra struktur- program, exempelvis mål 5b och gemenskaps- initiativet Leader. Beträffande mål 5a-åtgärder, vilka omfattar den huvudsakliga delen av struk- turstödet, kan konstateras att investeringsviljan inom fiskerinäringen genomgående varit hög. Utfallet för visar att av de tillgängliga medlen från har tagits i anspråk. Nationell och privat medfinansiering är en förutsättning för att utnyttja de medel som finns avsatta från FFU. Strukturprogrammet enligt mål 5a fiske har i princip följt sektorsplanen både vad avser finansieringsplan och koncentration på högt prioriterade projekt. Gemenskapsinitiativet Pesca har däremot inte utvecklats enligt pro- gramdokumentet. Anledningen synes vara lågt antal relevanta ansökningar, problem med natio- nell offentlig medfinansiering och bristande in- formationsinsatser. har medel för offentlig medfinansiering tillförts programmet och därmed underlättat det framtida genom- förandet. Vattenbruket Vattenbrukarna har bildat en pro- ducentorganisation, Matfiskodlarnas Producen- torganisation, i syfte att bland annat främja medlemmars ekonomiska intressen genom att enskilt eller genom ett av föreningen ägt bolag sälja fisk och övriga vattenbruksprodukter som medlemmar levererar till föreningen. Inom har en arbets- grupp tillsatts för att bland annat ta fram förslag till övergripande policy för vattenbruket med av- sikt att överlämna en rapport till regeringen. 23.4 Revisionens iakttagelser () har inom ramen för regeringens satsning på att förbättra kontroll- funktionen i staten granskat intern kontroll m.m. avseende handläggning, beslut, kontroll och ut- betalning av stöd som finansieras av FFU. har föranlett att vidta åtgärder för att förbättra den interna kontrollen avseende FFU, bland annat genom verkets föreskrifter (FIFS 1997:27) som reglerar stödhanteringen. Även handläggningsrutiner och tillhörande dokumentation har uppdaterats. har reviderat det databaserade stödsystemet mot bakgrund av en behovsinven- tering hos systemanvändarna samt RRV:s revi- sionspromemoria. Vidare har det tydliggjorts att inför en utbetalning av medel i ett stödärende, som beslutats av , kan stoppa utbetalningen. Därmed förfaller länssty- relsens första beslut. RRV har föreslagit att regeringen utser ansva- rigt oberoende revisionsorgan för upprättande av revisionsutlåtande i enlighet med art. 8 i kom- missionens förordning (EG) nr 2064/97 av om fastställande av närmare be- stämmelser för genomförandet av rådets förord- ning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlems- staternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av strukturfonderna. Regeringen avser att fatta beslut i enlighet med förslaget. 23.5 Översyn av fiskeriadministrationen En särskild utredare har sett över fiskeri- administrationen och överlämnade betänkandet Fiskeriadministrationen i ett EU- perspektiv (SOU 1998:24) till regeringen. I detta sammanhang behandlas endast försla- get om framtida organisation av verksamheten . Utredningens förslag om samord- ning av kvalitets- och landningskontrollen bereds inom . Regeringen har för avsikt att vid behov senare återkomma till i denna fråga. Flertalet av utredningens övriga förslag, bland annat de som rör organisation, är sådana som det ankommer på verket att ta ställ- ning till. 23.5.1 Svensk Fisks framtida verksamhet Regeringens förslag: Svensk Fisks verksamhet skall bedrivas i en fristående organi- sation. Utredningens förslag: Staten bör även i fort- sättningen ta ett begränsat ansvar för konsu- mentupplysning.