prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 7 3 Inledning 9 3.1 Omfattning 9 3.2 Utgiftsutvecklingen 9 3.3 Resultatbedömning 10 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 10 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 10 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 11 3.3.4 Regeringens slutsatser 11 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 11 3.5 Skatteavvikelser 11 3.5.1 Skatteförmåner 12 3.5.2 Skattesanktioner 12 4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 15 4.1 Omfattning 15 4.2 Utgiftsutveckling 15 4.3 Resultatbedömning 16 4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 16 4.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 17 4.3.3 Effekter av de statliga insatserna 18 4.3.4 Regeringens slutsatser 19 4.4 Revisionens iakttagelser 19 4.5 Anslag 19 A1 : Förvaltningskostnader 19 A2 Räntebidrag m.m. 21 A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. 23 : Förvaltningskostnader 24 : Garantiverksamhet 25 : Förvaltningskostnader 27 A7 Byggforskning 28 A8 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 30 A9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31 A10 Bostadsbidrag 31 A11 Bonusränta för ungdomsbosparande 35 A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. 36 A13 Internationellt samarbete 37 5 Geoteknik 39 5.1 Omfattning 39 5.2 Revisionens iakttagelser 39 5.3 Anslag 39 B1 Geoteknik 39 6 Länsstyrelserna m.m. 43 6.1 Omfattning 43 6.2 Utgiftsutvecklingen 44 6.3 Anslag 44 C1 Länsstyrelserna m.m. 44 C2 Regionala självstyrelseorgan 49 7 Lantmäteriverksamhet m.m. 51 7.1 Omfattning 51 7.2 Utgiftsutvecklingen 51 7.3 Resultatbedömning 51 7.4 Revisionens iakttagelser 52 7.5 Anslag 52 D1 52 55 8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 57 8.1 Omfattning 57 8.2 Utgiftsutveckling 57 8.3 Resultatbedömning 57 8.4 Anslag 58 E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 58 E2 för ekologisk hållbarhet 59 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 2. godkänner regeringens förslag dels om änd- rade regler för utbetalning av små bidrags- belopp, dels om sänkt bidragsandel i fråga om räntestöd för reparation och underhåll av hyres- och bostadsrättshus i enlighet med vad som förordas (anslagsavsnitt A2 Räntebidrag m.m.), 3. godkänner regeringens förslag i fråga om ram för bidrag till åtgärder mot radon i bo- städer i enlighet med vad som förordas (anslagsavsnitt A9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder), 4. godkänner regeringens förslag om ändrade regler för beviljande av bidrag till bostäder för studenter m.fl. i enlighet med vad som förordas (anslagsavsnitt A12 Investerings- bidrag för anordnande av bostäder för stu- denter m.fl.), 5. bemyndigar regeringen att, i fråga om ram- anslaget E1 Stöd till lokala investerings- program för ekologisk hållbarhet, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 3 åren 2000 2002. 6. för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Belopp A1 : Förvaltningskostnader ramanslag 122 424 A2 Räntebidrag m.m. ramanslag 7 537 000 A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. ramanslag 1 000 : Förvaltningskostnader ramanslag 12 763 : Garantiverksamhet ramanslag 3 000 000 : Förvaltningskostnader ramanslag 23 229 A7 Byggforskning ramanslag 64 356 A8 Bidrag till Fonden för fukt och mögelskador ramanslag 40 000 A9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ramanslag 7 000 A10 Bostadsbidrag ramanslag 5 864 600 A11 Bonusränta för ungdomsbosparande ramanslag 6 000 A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl ramanslag 30 000 A13 Internationellt samarbete ramanslag 20 000 B1 Geoteknik ramanslag 23 012 C1 Länsstyrelserna m.m. ramanslag 1 757 893 C2 Regionala självstyrelseorgan obetecknat anslag 20 466 D1 ramanslag 427 890 ramanslag 5 447 E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet ramanslag 1 495 000 E2 för ekologisk hållbarhet ramanslag 5 000 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§ lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Bidragsgrundande inkomst utgörs av summan av inkomst av näringsverk- samhet och inkomst av tjänst enligt kommunalskattelagen (1928:370) och in- komst av kapital enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, med de till- lägg och avdrag som anges i andra och tredje styckena samt 5 och 7 §§. Beloppet enligt första stycket skall ökas med 1. inkomst som på grund av bestämmelserna i 54 § första stycket f) kom- munalskattelagen eller avtal om undvikande av dubbelbeskattning inte ingår i inkomst av näringsverksamhet, tjänst eller kapital, 2. studiemedel i form av studiebidrag, 3. icke skattepliktiga stipendier , 4. belopp varmed inkomst av nä- ringsverksamhet har minskats ge- nom avdrag för avsättning till periodiseringsfond ökning av expansionsmedel utgift för egen pension intill ett belopp motsvarande ett halvt basbe- lopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring underskott från tidigare beskatt- ningsår, och 5. belopp varmed inkomst av ka- pital har minskats genom avdrag, utom där realisationsvinst har minskats med realistationsförlust uppkommen under beskattningsåret, avdrag har gjorts enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, eller avdrag har gjorts för negativ räntefördelning. 4. belopp varmed inkomst av nä- ringsverksamhet har minskats ge- nom avdrag för avsättning till periodiseringsfond ökning av expansionsmedel utgift för egen pension intill ett belopp motsvarande ett halvt pris- basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring underskott från tidigare beskatt- ningsår, 5. belopp varmed inkomst av ka- pital har minskats genom avdrag, utom där realisationsvinst har minskats med realistationsförlust uppkommen under beskattningsåret, avdrag har gjorts enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, eller avdrag har gjorts för negativ räntefördelning, och 6. skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta. Beloppet enligt första stycket skall minskas med 1. belopp varmed inkomst kapital har ökats på grund av statligt räntebidrag för den bostad för vilken bostadsbidrag söks, och 2. belopp varmed inkomst av näringsverksamhet har ökats genom återföring till beskattning av avdrag för avsättning till periodiseringsfond minskning av expansionsmedel. 7 § Om ett eller flera barn som avses i 10 § med undantag av första stycket 2 och 3 samt tredje stycket har inkomst av kapital, skall till sökandens bidrags- grundande inkomst läggas till varje barns inkomst av kapital till den del in- komsten överstiger . Vid beräkning av inkomst av ka- pital tillämpas 4 § andra stycket 6. Vid beräkning av inkomst av ka- pital tillämpas 4 § andra stycket 5. Tillägg enligt denna paragraf skall fördelas lika mellan makar. Denna lag träder i kraft . Den nya bestämmelsen i 4 § andra stycket 6 skall dock inte tillämpas i fråga om bostadsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 3.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bo- stadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrel- serna m.m., lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. 3.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 30 891 22 902 22 635 20 463 17 300 13 702 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska medan utgifterna för kreditgarantier har ökat dramatiskt . Utvecklingen förvän- tas hålla i sig även 2001 och beror bl.a. på att de ekonomiska problemen har under- skattats i de bostadsrättsföreningar som inte in- gått i Statens bostadskreditnämnds tidigare pro- gnosunderlag. Utgifterna för bostadsbidrag som ökat kraf- tigt t.o.m. har därefter minskat och bör- jar nu stabiliseras. Även antalet bidragstagare har minskat. Förändringar I propositionen Bostadspolitik för hållbar ut- veckling (prop. 1997/98:119) lade regeringen fram förslag till en långsiktig bo- stadspolitik. Som en följd av regeringens förslag i propositionen har en särskild delegation inrät- tats för att fr.o.m. tillfälligtvis hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. beslut med anledning av propositionen innebär vidare bl.a. att ett investeringsbidrag införs . Investeringsbidraget syftar till att främja ekologisk hållbarhet vid ny- och ombygg- nad av hyres- och bostadsrättshus i samman- hållna bostadsområden. har fått ett vidgat sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Verket har också i enlighet med förslag i miljöpropositionen (1997/98:145) fått i uppdrag att ta fram förslag på delmål och sektorsmål till de nationella mil- jökvalitetsmålen. bildades genom sammanläggning av , samt . Den försöksverksamhet med ändrad regional an- svarsfördelning som inleddes i , och län utvidgades på så sätt att självstyrelseorganen i dessa län övertog uppgiften från att besluta om fördelning av regionalpolitiska medel m.m. utvidgas försöksverk- samheten till att omfatta även . Omstruktureringen inom det statliga lantmä- teriet fortsätter. Mål - Att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stiumulerande och trygg miljö inom ekolo- giskt hållbara ramar samt att bidra till jäm- lika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. - En ekologisk hållbarhet skall vara grund vid planering och byggande. - Att genom stöd till kommunerna för inves- teringsprogram öka takten i omställningen till ett hållbart samhälle. - Att samhällsplaneringen skall vara sektors- övergripande. Prioriteringar En huvuduppgift för blir att säkerställa ekonomisk, verksamhetsmässig och organisatorisk balans och en rationell fastighets- bildning. Ett för ekologisk hållbarhet bildas inom ramen för anslaget för stöd till eko- logisk omställning och utveckling. Regeringen föreslår därför att anvisar ett särskilt anslag budget för detta centrum, som skall ha formen av en egen myndighet och lokali- seras till . 3.3 Resultatbedömning 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska, framför allt på grund av lägre räntenivå. Utgif- terna för kreditgarantier ökar avsevärt på grund av en kraftig ökning av antalet skadeärenden fr.o.m. . Regeringens nuvarande bedömning är att denna utveckling håller i sig . Utgifterna för bostadsbidrag som stigit kraf- tigt första hälft har därefter minskat och börjar nu stabiliseras. ut- betalades , medan utgifterna uppgick till . beräknas utgifterna till ca 5 860 mil- joner kronor. Stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, som infördes i budgeten för , har mottagits med stort intresse och en- gagemang av kommunerna. I stort sett samtliga kommuner lämnade in intresseanmälan redan inför första beslutstillfället . Flertalet kommuner har återkommit med intresseanmälan för nästa programperiod. Det statliga lantmäteriet har stora strukturella problem och det ekonomiska resultatet för är mycket otillfredsställande. Den europeiska integrationen ställer nya krav på gränsöverskridande samverkan i samhällspla- neringen. Viktiga exempel är Öresunds-, Öster- sjö- och Nordsjösamarbetena. Städernas och storstadsregionernas problem och möjligheter uppmärksammas allt mer. Europaharmoniseringen av byggprodukter intensifieras och de första CE-märkta byggpro- dukterna finns nu på marknaden. 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Den försöksverksamhet med ändrad regional an- svarsfördelning som inleddes i , och län vidgas till att även omfatta Västra Göta- lands län, med undantag av uppgiften att besluta om fördelning av statsbidrag till regionala kul- turinstitutioner. I kommer det nya som bildas att utgöra självstyrelseorganet. I regeringens proposition Svenska miljömål - Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) föreslås att en ny struktur för ar- betet med miljömål skall tillämpas. I propositio- nen föreslås ett begränsat antal nationella mil- jökvalitetsmål, bl.a. målet God bebyggd miljö, i arbetet för en ekologisk hållbar utveckling. Målet skall nås inom en generation och är av central betydelse för samhällsplaneringen. har fått regeringens uppdrag att föreslå delmål och åtgärdsstrategier för miljökvalitetsmålet. De na- kvalitetsmålen skall, tillsammans med övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. I det statliga handlingsprogrammet för arki- tektur, form och design som tagits fram har mål införts för detta politikområde. Skönhetsvärden ges ökad tyngd i det regelsystem som anger för- utsättningar för planering och byggande (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14. 1997/98: 225). Inom ramen för regeringens handlingspro- gram för att öka takten i omställningen av Sve- rige till ett ekologiskt hållbart samhälle har totalt beviljats i statsbidrag till 42 kommuners lokala investeringsprogram, varav avser investeringar . av bidragen har gått till investeringar i boende och byggande och en fjärdedel till energiprojekt. Regeringen har i den ekonomiska vårproposi- tionen (prop. 1997/98:150) presenterat en sär- skild satsning för att stimulera en ökad använd ning av geografisk data och informationssystem (GIS) inom den offentliga sektorn. Programmet omfattar åren 1999 2001. 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna De investeringar som staten stödjer genom statsbidragen till lokala investeringsprogram kommer att ge påtagliga miljöeffekter i form av bland annat minskade utsläpp av koldioxid och kväveoxider samt minskade utsläpp av närings- ämnen till vattendragen och effektivare resursan- vändning. De regler för bostadsbidrag som tillämpas har minskat utgifterna för bi- dragsgivningen med eller . Även antalet bidragstagare har mins- kat på grund av de regeländringar som genom- förts. lämnades bidrag till drygt 470 000 hushåll och till ca 365 000 hushåll. uppnådde, med stöd av bostadsbidrag, av antalet hushåll med hemmava- rande barn en utrymmesstandard som minst in- nebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Det statliga engagemanget inom bostadsom- rådet skapar bl.a. förutsättningar för förbättrade kreditvillkor för låntagarna. Tillgången till digital landskapsinformation har ökat. Detta har bidragit till att skapa ett bättre och mer lättillgängligt beslutsunderlag för bl.a. samhällsplaneringsändamål, räddningstjänst- insatser, miljöövervakning, transportplanering samt försvarsmakten. 3.3.4 Regeringens slutsatser De kraftigt ökade förlusterna i kreditgarantisys- temet innebär nödvändiga omprioriteringar inom utgiftsområdet. Måluppfyllelsen system för bostads- bidrag har, vad avser hushållens utrymmesstan- dard, försämrats jämfört med föregående år, som den fördelningspolitiska profilen skärps. Effekterna av det inkomstprövningssys- tem som infördes kan dock bedömas fullt ut först , då slutliga uppgifter föreligger från taxeringen. Statskontoret har på regeringens uppdrag lämnat förslag till utformning av resultatredovis- ning i fråga om målet om ekologisk hållbarhet vid planering och byggande. Förslaget bereds i . 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet En särskild delegation har inrättats för att fr.o.m. tillfälligt hantera frågor om stöd till kommuner med stora åtaganden inom bo- stadsområdet. Delegationen finansieras från ut- giftsområde 25. godkände utformning av ett flerårigt program för ekologiskt och ekono- miskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till vissa investeringar för att minska elan- vändningen i bostäder och vissa lokaler samt ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. För perioden 2002 har sammanlagt av- satts för ändamålet. Stöden utbetalas från ut- giftsområde 21 Energi. 3.5 Skatteavvikelser Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudge- tens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovi- sas via anslag finns dock även stöd på statsbud- getens inkomst sida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar beteck- nas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och fö- retagens inkomster eller priser. Skatteförmå- nerna kan vara motiverade av fördelningspoli- tiska eller andra skäl. Om en sådan fömån på budgetens inkomstsida avvecklas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sek- torn. Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden in- nebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skattskyldige för en eventuell avveckling av avvikelsen. Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovi- sas de skatteavvikelserna som är direkt hänför- bara till utgiftsområdet. Redovisningen avser de regler som gällde . 3.5.1 Skatteförmåner Avkastning småhus Avkastning från eget hem behöver ej tas upp till beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan skatten () på räntan på fastighetens marknadsvärde och fastighetsskatten. Avkastning bostadsrätt skall ta upp en intäkt om av fastighetens taxerings- värde. Därutöver utgår fastighetsskatt på 1,5 pro- cent av taxeringsvärdet. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan skatten () på räntan på det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna och den skatt som betalas. Reavinst på eget hem och bostadsrätt Endast halva reavinsten som eventuellt uppstår vid försäljning av eget hem och bostadsrätt tas upp till beskattning i inkomstslaget eget kapital. Reavinsten kan fr.o.m. under vissa omständigheter också skjutas upp. Vid sidan av att bara halva reavinsten tas upp motsvarar skatteavvikelsen, vad avser möjlighe- ten till uppskov, en räntefri kredit. ROT-reduktioner återinfördes möjligheten att få skattereduktion på löneandelen av reparations och förbättringskostnader på hyreshus och eg- nahem. Till skillnad och gäller reduktionen även för bostadsrättsinneha- vare. Möjligheter till ROT-reduktion skulle ha upphört men i proposi- tion 1997/98:119 föreslås att perioden förlängs t.o.m. samt att storleken på den maximala skattereduktion som kan erhållas höjs. godkände regeringens förslag (bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Försäljning av tomtmark och byggnader Skatteavvikelsen gäller försäljning av tomtmark till icke-skattskyldiga och den obeskattade vinstmarginalen på byggnader som byggts i egen regi med uttagsbeskattning och som sålts vidare till icke skattskyldig person. Tidpunkt för inbetalning i byggnadsrörelse Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten har tagits i bruk. Skatte- avvikelsen avser räntan på skattekrediten. 3.5.2 Skattesanktioner Räntekostnader för bostadsrättsföreningar Avdragsrätten för räntor är begränsad och för ej överstiga den intäkt på av taxerings- värdet som föreningen skall ta upp till beskatt- ning. Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen) Fastighetsskatten på hyreshusfastigheter (bo- stadsdelen) är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäk- terna), till den del den inte reducerar inkomst- skatten, en skatteavvikelse. Fastighetsskatt på lokaler Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av närings- verksamhet, utgör fastighetsskatten (som är av- dragsgill mot intäkterna), till den del den inte re- ducerar inkomstskatten, en avvikelse. Fastighets- skatten på lokaler infördes som en delfi- nansiering av EU avgiften. Fastighetsskatt på industrienheter Fastighetsskatten på industrienheter är en ob- jektskatt som enbart träffar fasthetskapital. Ef- tersom intäkterna beskattas som inkomst av nä- ringsverksamhet (som är avdragsgill mot intäk- terna), till den del den inte reducerar inkomst- skatten, en avvikelse. Fastighetsskatten på in- dustrienheter infördes som en delfinan- siering av EU-avgiften. 1998 1999 Avkastning småhus 7,06 9,84 Avkastning bostadsrätt 2,29 2,98 Reavinst på eget hem och bo- stadsrätt 1,15 ROT-reduktioner 1,50 0,92 Försäljning av tomtmark och bygg- nader 0,10 Tidpunkt för inbetalning i bygg- nadsrörelse 0,17 Räntekostnader för bostadsrätts- föreningar - 2,29 Fastighetsskatt på hyreshus (bostadsdelen) - 3,66 Fastighetsskatt på lokaler - 2,45 - 2,54 Fastighetsskatt på industrienheter - 1,06 - 1,07 Summa 2,99 5,60 1 Positiva värden avser skatteförmån och negativa värden avser skattesanktio 4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 4.1 Omfattning Till verksamhetsområdet plan-, bygg- och bo- stadsväsendet hör utgifter för bl.a. räntebidrag, statliga kreditgarantier, bostadsbidrag, bygg- forskning och bidrag till fonden för fukt- och mögelskador samt förvaltningskostnader för myndigheterna , Statens bostadskredit- nämnd, och Fonden för fukt- och mögelskador. Antalet anställda vid myndigheterna uppgick till totalt 266. 4.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 28 560,7 19 999,1 19 839,9 16 728,4 12 547,2 9 455,9 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för räntebidrag blev nästan 2,6 miljar- der kronor lägre än det på statsbudgeten anvisade beloppet och beräknas bli ca 1,2 miljarder lägre än anvisat belopp. Utgifterna för garantiverksamheten vid Sta- tens bostadskreditnämnd blev 185 miljoner kro- nor lägre än det anvisade beloppet , men beräknas bli ca högre än anvisat belopp. Utgiftsökningen beror på att an- talet skadeärenden ökat kraftigt fr.o.m. . Utgifterna för bostadsbidrag, som stigit kraf- tigt första hälft, har därefter minskat och börjar nu stabiliseras. tillämpas nya regler för bostadsbidrag, som i första hand innebär ett nytt inkomstpröv- ningssystem. De nya reglerna för bostadsbidrag har medfört att utgifterna för bidragsgivningen minskat , dvs. med ca jämfört med . Förändringar Vissa reformer har beslutats med anledning av regeringens förslag i propositionen Bostadspoli- tik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Refor- merna innebär följande. - En särskild delegation skall fr.o.m tillfälligtvis hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. - Ett investeringsbidrag införs för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. - Räntebidraget avvecklas långsammare för nyproducerade hyres- och bostadsrättshus som har uppförts med stöd av bi- dragsregler eller äldre regler. - Beräkningen av bidrags- och garantiunderla- gen för statens stöd till bostadsproduktion ändras så att underlaget blir mindre för små lägenheter och större för medelstora lägenheter. - En bostadssocial beredning med parlamen- tarisk sammansättning har tillsatts med upp- drag att följa utvecklingen på det bostads- sociala området och att föreslå åtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper på bo- stadsmarknaden.