prop · GM03125 · 1999-01-01 00:00:00 — Barn som har förlorat kontakten eller har bristfällig kontakt med en av sina föräldrar är överrepresenterade bland barn som far illa. Det är angeläget att uppmärksamma utvecklingsarbete inom detta område. Ar- betslösheten har drabbat ensamföräldrar i högre utsträckning än andra, vilket kan medföra en risk för isolering, i synnerhet om barnet mister sin plats i barnomsorgen. ansvar för att tillgodose barns och ungdomars behov av stöd, hjälp och i vissa fall skydd kan ske genom olika insatser i närmiljön, men också genom att barn och ungdomar placeras utanför hemmet. Några grupper av barn anses ha mer uttalade behov av stöd exempelvis barn till missbrukare, barn till psykiskt sjuka, barn som misshandlats, barn som varit vitttne till våld inom familjen eller varit utsatta för sexuella övergrepp samt barn som växer upp i familjehem. föreslog i sitt betänkande Det gäller livet stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31) ett utökat ansvar för vuxenvården när det gäller barn till psy- kiskt eller allvarligt sjuka föräldrar och föräldrar som missbrukar alko- hol eller annat beroendeframkallande medel. Vuxenvården har inte tidigare haft ett sådant ansvar och det kommer därför att behövas nya arbetssätt och kompetenshöjande åtgärder. För att få till stånd ett sådant samarbete bör projekt som främjar samarbetet mellan myndigheterna och ideella organisationer prioriteras. Bland de grupper som dessutom behöver uppmärksammas finns barn med neuropsykiatriska problem som tal- och skrivsvårigheter, ADHD/ DAMP m.fl. och det finns ett stort behov av utvecklingsarbete där ideella organisationer tillsammans med offentliga myndigheter kan samverka. Funktionshindrade ungdomars möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet bör uppmärksammas. För barn med funktionshinder finns, förutom de prioriterade områden som beskrivits som ovan, behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid. Barn med funktionshinder behöver få tillgång till det stöd som behövs för att få vara just barn och inte barn med funktionshinder. 4.2 Verksamhet till förmån för ungdomar Utgångspunkten för regeringens ungdomspolitik är att se ungdomar som fullvärdiga medborgare med både rättigheter och skyldigheter. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv och verklig möjlighet till makt, inflytande och delaktighet. Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Frågor om ungdomars självständighet, inflytande och synen på ungdomar som en resurs är därför centrala såväl för ungdomspolitiken i sin helhet som för fördelningen av stöd ur arvsfonden till ungdomsprojekt. Det är därför viktigt att bl.a. de insatser som görs med stöd ur All- männa arvsfonden för att stärka ungdomars ställning inte innebär att de- ras inflytande utformas enbart på vuxnas villkor. Unga människors ini- tiativförmåga, kunskaper och kreativitet måste ges verkligt utrymme och tas till vara. I fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden kommer projekt som stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställdheten mellan pojkar och flickor att prioriteras. Det faktum att ungdomar är mer nyfikna på och mindre avstångs- tagande till narkotika än tidigare och att gruppen tonåringar kommer att öka kraftigt kan innebära behov av att utveckla nya metoder för rehabilitering av unga missbrukare . Regeringen följer noga utvecklingen och kommer vid behov att prioritera insatser inom detta område. Samhällsutvecklingen präglas av en omfattande internationalisering. Dagens ungdomar är i många avseenden bärare av denna utveckling. Deras engagemang i internationella frågor och vilja att möta människor och kulturmönster från andra länder bör främjas och stödjas. Stöd ur Allmänna arvsfonden bör därför kunna ges till pilotprojekt som även innefattar internationella kontakter och resor eller vistelser utomlands under förutsättning att verksamheten leder till nationell nytta. Den vanligaste organiserade fritidssysselsättningen för ungdomar är idrott. Trots det är stora grupper av ungdomar inaktiva och många ung- domar avslutar sitt utövande av idrott i föreningslivet i de yngre tonåren. Regeringen har beslutat att av- sätta medel ur Allmänna arvsfonden för utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet för barn, ungdomar och funktionshindrade främst på lokal nivå. De särskilda områden som regeringen därutöver avser att lyfta fram och stödja med medel ur Allmänna arvsfonden är följande: Ungdomars egen organisering inom såväl hobbyorganisationer och kulturföreningar som politiska ungdomsförbund och andra samhällspoli- tiskt engagerade organisationer och projekt bör ges stöd. Regeringen av- ser att avsätta särskilda medel för att stödja organisations- och verksam- hetsutveckling inom såväl befintliga som nya ungdomsorganisationer, paraplyorganisationer och nätverk. Inom ramen för denna satsning anser regeringen det viktigt att också ge politiska ungdomsförbund bättre möjligheter att medverka i skolan. De stora tonårskullarna ställer nya krav på förny- else av den kommunala fritids- och kulturverksamheten. Regeringen av- ser ta initiativ till en särskild satsning på utveckling av nya mötesplatser och träffpunkter för ungdomar där föreningar och kommuner arbetar gemensamt. är kultur ett stort ungdomsintresse som spelar stor roll för ut- vecklingen av ungdomars kreativitet och entreprenörskap. Regeringen avser därför att inleda en särskild satsning på att stödja och stimulera utvecklingen av ungdomars egna kulturverksamheter inom främst musik, teater och dans i syfte att öka det lokala utrymmet för detta. Det är av särskilt stort intresse att följa utvecklingen av ungas värde- ringar och visioner inför 2000-talet och att analysera idéernas betydelse för det framtida samhället. Regeringen avser därför att stödja projekt som på olika sätt lyfter fram ungas tankar om framtiden och samhället under det nya millenniets första tid. har det ideella engagemanget och frivil- ligarbetet börjat organisera sig i nya former. Inom ungdomsområdet har sociala entreprenörer byggt upp breda verksamheter i form av träffpunk- ter och ungdomshus på olika håll i landet. Regeringen avser att stödja de nätverk som byggs upp bl.a. för att stärka erfarenhetsutbytet och stimu- lera att liknande verksamheter etableras på nya orter och i fler bostads- områden. Regeringen har vidare för avsikt att stödja uppbyggnaden av nätverk mellan lokala föreningar och andra ideella sammanslutningar som utvecklar bl.a. ungdomsprojekt i storstädernas utsatta stadsdelar. 4.3 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Handikappolitiken har som syfte att utforma samhället så att det blir till- gängligt för alla medborgare. Det innebär att personer med funktions- hinder skall beredas samma möjligheter som andra att vara med i sam- hällslivet, delta i olika aktiviteter och bemötas med samma respekt som andra. Målet är att uppnå full delaktighet och jämlikhet. Genom stöd ur Allmänna arvsfonden kan handikapporganisationer och andra organisationer som bedriver ideell verksamhet ges möjlighet att utifrån brukarnas egna behov och önskemål utveckla och pröva olika verksamheter och insatser som kan komplettera och utveckla samhällets stöd. Trots de insatser som gjorts finns det fortfarande stora hinder för att personer med funktionshinder skall kunna leva som andra och delta i samhällslivet. Så har t.ex. Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder i sitt slutbetänkande nia nio vägar att ut- veckla bemötandet av personer med funktionshinder (SOU 1999:21) bl.a. konstaterat att det finns stora brister i bemötandet av personer med funk- tionshinder och att det behövs insatser för att stärka den enskildes ställ- ning i olika avseenden. Det gäller t.ex. rätten till full delaktighet och in- flytande där det bl.a. behövs åtgärder för att motverka att människor ute- stängs eller behandlas på ett kränkande sätt därför att de har ett funk- tionshinder. Det gäller också att på olika vägar stödja den enskilde i den- nes kontakter med myndigheter och andra offentliga organ genom att skapa möjligheter för handikapporganisationerna att tillhandahålla per- sonligt brukarstöd. Försöksverksamhet med syfte att pröva hur ett sådant stöd, byggt på erfarenhet av funktionshinder, kan utformas, organiseras, administreras och finansieras bör mot denna bakgrund ges stöd ur fonden. Utredningen föreslår också att handikapporganisationerna skall få möjlighet att med kulturen som uttrycksmedel tydliggöra fördomar, atti- tyder och bemötande. Projekt som syftar till att utveckla metoder för att genom handikapprörelsen ge beslutsfattare och olika personalgrupper ökad kunskap och kompetens om hur olika funktionshinder påverkar livs- situationen för personer med funktionshinder bör uppmärksammas. Stöd bör också, liksom , ges till utbildnings- och informa- tionsverksamhet med målet att öka kunskapen bland personer med funk- tionshinder om de handikappolitiska grunderna och om olika stödsystem. Detta rör inte minst personer med funktionshinder och invandrarbak- grund. Många funktionshindrade idrottsutövare har genom föreningslivets idrottsverksamhet kunna förbättra sina möjligheter att aktivt delta i och forma samhällets utveckling. Regeringen har beslutat att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ut- veckling och förnyelse av idrottsverksamhet för barn, ungdomar och per- soner med funktionshinder, främst på lokal nivå. Frågor som rör kost och motion blir särskilt viktiga för personer med funktionshinder, det finns därför ett stort behov av utvecklingsarbete som ökar möjligheterna att genom t.ex. kost och motionsaktiviteter öka väl- befinnande och livskvalitet. Det är också viktigt att nå både kvinnor och män med funktionshinder i utvecklingsverksamhet som syftar till att stimulera till att arbeta med de grundläggande värderingarna i samhället och hur de påverkar relationer mellan kvinnor och män. Många personer med funktionshinder saknar sysselsättning eller arbete. Steget mellan habilitering och den öppna arbetsmarknaden är ofta alldeles för långt. Det finns därför behov av att med handikapprörelsen som medaktör, utveckla och pröva metoder/modeller som gör det möjligt för den enskilde att successivt pröva sina möjligheter att arbeta tillsammans med andra från sysselsättning, över arbete i kooperativ eller andra organisationsformer till ett arbete i den traditionella arbetsmarknaden. Tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. i bostäder, publika lokaler, miljö, kommunikationer, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kom- munala verksamheter är en viktig förutsättning för att personer med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv och kunna delta i samhällslivet. Att kunna besöka vänner, att som konsument kunna besöka affärer, restauranger och biografer, att kunna ta del av kommunens service och information är exempel på aktiviteter som är naturliga för de allra flesta men som inte är självklara för personer med funktionshinder. Handikapporganisationerna kan öka tillgängligheten, genom information till olika aktörer om hur tillgängligheten kan ökas och genom olika samarbetsprojekt med t.ex. branschorganisationer och be- rörda myndigheter. Regeringen har tidigare beslutat att avsätta sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för att möjliggöra för ideella organisationer att tillsammans med kommunerna utveckla och pröva alternativa stöd- och boendeformer för personer med psykiska funktionshinder. Projekt med brukarorganisationerna som initiativtagare kan särskilt förnya och utveckla dessa stöd- och boendeformer. Mot bakgrund av ett av utarbetat IT-program med inriktning på äldre och funktionshindrade personer, har regeringen beslutat att bör avsättas för att genomföra informations-, försöks- och utbildningssatsningar med syfte att göra informationstekniken mer tillgänglig för personer med funktionshinder. Genom detta möjliggörs en ökad tillgång till in- formationstekniken bland funktionshindrade i alla åldersgrupper. Många ungdomar deltar aktivt i utvecklingen av denna teknik. Det är viktigt att uppmärksamma att även funktionshindrade ungdomar ges likvärdiga möjligheter i detta avseende. Handikapporganisationerna och andra orga- nisationer som bedriver ideell verksamhet bör själva eller tillsammans med andra aktörer ges fortsatt möjlighet att medverka i dessa aktiviteter. 5 Information, erfarenhetsspridning, uppföljning och utvärdering I förordningen om Allmänna arvsfonden anges att Arvsfondsdelegatio- nens uppgift, förutom att fördela stöd ur fonden, också är att följa upp projekt samt att informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen utarbetar där- för en plan för arbetet med information och erfarenhetsspridning. 5.1 Information Arvsfondsdelegationen har producerat en allmänt hållen broschyr Nyskapande och utveckling som riktar sig till allmänheten. Broschyren delas ut till personer som tar kontakt med något av kanslierna. Den dist- ribueras också på förfrågan till organisationer som inte tidigare kommit i kontakt med Allmänna arvsfonden och därför behöver grundläggande information om fondens målgrupper och villkor för stöd. Broschyren finns översatt till engelska och dessutom på kassett och punktskrift. Un- der planeras en revidering och uppdatering av broschyren. I syfte att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om Allmänna arvsfonden och vad fondens medel används till sammanställs Allmänna arvsfonden . innehåll är ett redigerat utdrag av Regeringens skrivelse till med redovisning av fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden under föregående budgetår samt kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden. I samarbete med Information har Arvsfondsdelegationen ut- vecklat hemsidan Allmänna arvsfonden. Hemsidan ger information om fonden och aktuella satsningar (/arvsfonden). 5.2 Erfarenhetsspridning Stöd ur Allmänna arvsfonden lämnas till projekt som är nyskapande och utvecklande. Det innebär att många av de erfarenheter som projekten ger är av intresse för andra organisationer eller verksamheter. Även de pro- jekt som inte lyckas uppnå sina mål kan ge viktig kunskap om varför metoderna inte fungerade. Att sprida denna kunskap är i första hand en uppgift som skall genomföras inom ramen för varje projekt. I anvis- ningarna för ansökan understryks därför att projektet bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. Kunskapen som samlas hos Arvsfondsdelegationen genom rapporter och annan dokumentation används för att sprida mer generell information om utvecklingsarbetets inriktning på olika områden. Arvsfondsdele- gationens diarium och projektdatabas har gjort det möjligt att ta fram förteckningar över aktuella projekt inom ett visst område på förfrågan från t.ex. organisationer och myndigheter. För att ge möjligheter till spridning och utbyte av erfarenheter från försöksverksamhet samt stimulera till möten mellan organisationer som bedriver ideell verksamhet och offentliga myndigheter genomförs s.k. Arvsfondsdagar. har sådana dagar genomförts i , och . 5.3 Uppföljning och utvärdering Organisationer som får stöd ur Allmänna arvsfonden skall från beslutsdatum redovisa hur stödet använts. har 419 redovisningar (inkomna under såväl som 1997) granskats och godkänts av Arvsfondsdelegationen. Redovisningarna skall innehålla dels en ekonomisk redovisning för hur medlen använts, dels en redogö- relse för genomförda aktiviteter. Redovisningarna jämförs mot den ansökan som ligger till grund för projektstödet och den ekonomiska re- dovisningen skall vara undertecknad av föreningens revisor. Utformning och kvalitet på beskrivningen av genomförd verksamhet varierar natur- ligtvis på grund av skillnader i organisationernas förutsättningar, men först när överensstämmelsen mellan planerad och genomförd verksamhet är god, kan redovisningen godkännas. I de fall redovisningen inte fullt ut godkänns blir organisationen återbetalningsskyldig för del av eller hela stödet. Detta är ytterst sällsynt och berör endast ett fåtal projektredovis- ningar. De utvärderingar som gjorts av separata arvsfondsprojekt har oftast ge- nomförts inom ramen för respektive projekt. Centralt genomförda utvär- deringar har gällt särskilda avgränsade satsningar. Ett viktigt syfte med dessa utvärderingar är att ge kunskap och underlag till berörda politikom- råden. beslutade Arvsfondsdelegationen att de utvärderings- rapporter, som Arvsfondsdelegationen bedömer vara intressanta för all- mänheten skall publiceras i en särskild rapportserie. Exempel på en sådan central utvärdering vars resultat publicerades är Ungdomar i rådslag ett intiativ från 1996-97. Mer genomgripande utvärderingar kommer även fortsättningsvis att genomföras huvudsakligen utifrån avgränsade ämnesområden och fråge- ställningar, exempelvis de satsningar på särskilda ändamål som rege- ringen beslutar om. I syfte att utvärdera de långsiktiga effekterna av stöd ur Allmänna arvsfonden har delegationen t.ex. gjort en uppföljning av stöd som beviljats till anläggningar, lokaler och utrustning . Ett 15-tal föreningar fick en förfrågan om hur stödet från Allmänna arvsfonden påverkat föreningens möjligheter att bedriva verksamhet och hur verksamheten fungerar . Samtliga organisationer var eniga om att stödet varit positivt och att verksamheten utvecklats både i innehåll, om- fattning och i antal deltagare. 1998/99:125 Bilaga 1 1998/99:125 Bilaga 2 Fördelning av utdelat stöd ur Allmänna arvsfonden har sammanlagt ca fördelats på följande sätt: Verksamhet till förmån för barn Barn i vissa storstadsområden 14 713 000 Brottsförebyggande 10 370 000 Familjestöd 6 476 000 FN:s konvention om barnets rättigheter 15 632 000 Fritid/Idrott 1 344 000 Främlingsfientlighet 6 200 000 Information/Utbildning 19 457 000 Kultur 4 865 000 Media 580 000 Utsatta barn och ungdomar Verksamhet till förmån för ungdomar 2 150 000 Datateknik 1 412 000 Drogförebyggande 50 000 Fritid/Idrott 821 000 Föreningsutveckling inom ungdoms- organisationerna 10 000 000 Idrottens sociala ansvar 205 000 Information/Utbildning 2 396 000 Konsument/Ekonomi 1 190 000 Kultur för integration 1 947 000 Kvinnor/Flickor 3 595 000 Media 2 300 000 Tittarmakt 595 000 Ung kultur 228 000 Ungdomars politiska delaktighet 3 525 000 Ungdomsarbete inom 5 000 000 Utsatta barn och ungdomar Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Alternativa stöd- och boendeformer 6 172 000 Arbete/Sysselsättning 6 127 000 Datateknik 6 005 000 Familjestöd 5 838 000 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet 2 229 000 Fritid/Idrott 1 898 000 Hjälpmedel 1 530 000 Information/Utbildning 42 403 000 Invandrare och handikapp 970 000 IT Handikapp 16 650 000 Kultur 4 050 000 Kvinnor och handikapp 1 400 000 Lokaler 810 000 Nya rehabiliteringsmetoder 2 548 000 Organisationsutveckling 11 115 000 Tillgänglighet 2 155 000 Utrustning/Inventarier 1998/99:125 Bilaga 3 Projektkatalog Förteckning över projekt som beviljats stöd under Innehållsförteckning Alternativa stöd- och boendeformer 43 Arbete/sysselsättning 48 Ungdom 58 Handikapp 62 Barnomsorg i storstad 53 Brottsförebyggande 57 Barn 57 Ungdom 60 Datateknik 60 Ungdom 60 Handikapp 62 Drogförebyggande 66 Barn 66 Ungdom 67 Familjestöd 68 Barn 68 Ungdom 75 Handikapp 75 FN:s konvention om barnets rättigheter 79 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet 94 Fritid/idrott 95 Barn 95 Ungdom 97 Handikapp 100 Främlingsfientlighet 102 Barn 102 Ungdom 102 Hjälpmedel 105 Barn 105 Handikapp 105 Idrottens sociala ansvar 106 Information/utbildning 107 Barn 107 Ungdom 115 Handikapp 119 Invandrare och handikapp 145 Konsument/ekonomi 146 Kultur 147 Barn 147 Ungdom 148 Handikapp 151 Kultur för integration 155 Kvinnofrid 157 Kvinnor och handikapp 160 Kvinnor/flickor 161 Lokaler 163 Barn och ungdom 163 Handikapp 172 Media 173 Ungdom 173 Handikapp 174 Miljö 174 Mobbning 175 Nya rehabiliteringsmetoder 176 Organisationsutveckling 178 Barn 178 Handikapp 179 Skolkooperativ 184 Tillgänglighet 188 Tittarmakt 189 Ung kultur 190 Ungdomars politiska delaktighet 194 Utrustning och inventarier 195 Utsatta barn och ungdomar 196 Barn 196 Ungdom 197 Alternativa stöd- och boendeformer De Kristna Samfundens Nykterhetsrörelse () i Projektet för psykiskt utvecklingsstörda och psykiskt lång- tidssjuka ungdomar och vuxna och kvällar för år 1 av 2 DKSN (De Kristna Samfundens Nykterhetsrörelse)-vill under ca tillsammans med berörda brukarorganisationer, kommun och landsting arbeta för att finna stödformer som gör att psykiskt långtids- sjuka och psykiskt utvecklingsstörda i eget boende får ett tryggare, bättre liv och . Det vanliga utbudet av fritidsverksamhet är inte anpassat till dessa grupper och många blir mobbade och utsatta för olika former av övergrepp. Man vill nu nå ut till berörda personer och utifrån deras intressen och önskemål finna lämpliga aktiviteter. Kontaktperson: , tel. i Aktivt uppsökande verksamhet med boendestöd i krissituation för år 1 av 3 bedriver verksamhet för bostadslösa i . finns två olika verksamheter, Sagahem- mets stödboende och natthärbärge. Andelen bostads- lösa med psykiska problem har ökat markant, man räknar med att av platserna har upptagits av personer med psykiska funktionshinder, har drogmissbruk som största problem. De psykiskt sjuka som blir vräkta är ofta mycket rädda för såväl socialvård som sjukvård. upplevs som mer ofarlig och kan fungera som en länk mellan individen och myndigheterna. vill nu pröva om man genom upp- sökande verksamhet (kontakter med bostadsföretagen, och kronofogden) kan förhindra antalet vräkningar av dessa personer, man menar att de varningsbrev som skickar ut kanske inte ens öppnas. Genom att tidigt försöka nå dessa människor kan man försöka få till stånd avbetalningsplaner, hjälpa till med medicinering genom psyk- vården när vräkning på grund av störning aviseras och kanske hjälp med städning när man riskerar vräkning på grund av sanitära orsaker. Kontaktperson: , tel. Källan i Projektet 2 Aktivt boendestöd för psykiskt störda missbrukare för år 1 av 3 arbetar i nära samarbete med specialen- heten för missbrukare på socialförvaltning. verksamhet var från början ett s.k. lågtröskelboende med omhänder- tagande av bostadslösa med drogproblem. Kommunen bygger nu en- rumslägenheter som med förtur skall ges till missbrukare med psykiska problem. Detta boende skall vara ett slags mellanboende mellan låg- tröskelboendet och vanliga lägenheter. Till detta boende skall med hjälp av Frälsningsarmen kopplas en form av stöd för den dagliga livs- föringen med kontaktperson som ett personligt stöd som skall hjälpa in- dividen med olika kontakter och möjligheter till t.ex. arbete och studier. Kontaktperson: , tel. Föreningen för år 1 av 3 RSMH startar med en treårig försöks- verksamhet för ungdomar 18 med psykiska funktionshinder. Det krävs särskilda åtgärder för att fånga upp just denna grupp och anpassa rehabiliteringen till varje individ i samarbete med berörda myndigheter. Arbetet skall kopplas till som drivits med särskilda sti- mulansmedel. IFS kommer också att delta i detta projekt. Kontaktperson: , tel. Föreningen öppenvårdsverksamhet med öppet hus som bas för år 1 av 2 Föreningen har erfarenhet av öppen verksamhet för alla människor, även de som hamnat utanför samhällets sociala trygghet. Alltsedan starten har en majoritet av dem som är med i Ny Gemenskap varit personer som är hemlösa, oftast arbetslösa och många med omfattande alkoholproblem. Verksamheten finansieras genom bidrag från kommunen (), stiftet och församlingar i () och fonder, gåvor (). Genom verksamheten har många upplevt förtroende och fått styrka att gå vidare och söka andra sociala gemenskaper. Föreningen har försökt analysera förutsättningarna för att gå vidare och utveckla den sociala rehabiliteringen.