prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Eftersom Swedcarrier inte står i ett skatterättsligt koncernförhållande till affärsverket SJ kan medel från en försäljning av dotterbolag i AB Swedcarrier inte överföras till SJ i form av obeskattade koncernbidrag. Koncernbidragen enligt skattebestämmelsernas ändamål är avsedda att skattemässigt möjliggöra en resultatutjämning inom koncernen. Eftersom inga försäljningar av dotterbolag genomfördes utnyttjades inte anslaget under . Regeringens överväganden Regeringen föreslår ett anslag på för . Enligt regeringens bedömning kommer anslaget inte att behöva vara större än så . D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. 385 894 1999 Förslag 405 000 2000 Beräknat 0 3 1 Utgiftsuppgiften för avser . Av anslagssparandet avser . 2 Varav disponeras av . 3 överförs anslaget D2 till anslaget D6 Rikstrafiken. Statens köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. syftar till att regionalpolitiskt angelägen persontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan och skall tryggas genom upphandling. Upphandlingen handhas av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik som är knuten till . Anslaget utnyttjas också för att täcka delegationens administrationskostnader. Till och med har dessutom drift- och investeringsbidrag till utbetalats från anslaget i enlighet med avtal om ändrat huvudmannaskap för mellan staten och . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda verksamhetsmål, preciserade arbetsuppgifter och organisation för den av beslutade myndigheten . De upphandlingsuppgifter som åligger , Delegationen för köp av viss kollektivtrafik, beräknas överföras till den nya myndigheten i och med den upphandling som är aktuell för perioden och framåt. Delegationen skall därefter avvecklas. Rikstrafiken beräknas disponera ca för upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik. De medel som faller under anslaget D2 utgör en del av dessa . Regeringens överväganden Resultatinformation Delegationen för köp av viss kollektivtrafik har redovisat en uppföljning och utvärdering av statens köp av persontrafik på järnväg av vilken följande framgår. Antalet resande på den av staten upphandlade järnvägstrafiken minskade i jämförelse med med . Den genomsnittliga beläggningsgraden har minskat med . På flera linjer, framför allt nattågstrafiken till och från , varierar den genomsnittliga beläggningsgraden kraftigt . I nattågen till varierar den . Den största resandeströmmen med nattågen sker till och från . Den genomsnittliga beläggningsgraden i tågen till och turistanläggningarna i den lappländska fjällvärlden varierar . Lägsta genomsnittliga beläggningsgraden har liksom tidigare trafiken i Bergslagen/, vilket är nära nog en halvering jämfört med . För att vända den negativa utveckling som präglat trafiken i Bergslagen/beslutade regeringen att ge Delegationen för köp av viss kollektivtrafik i uppdrag att utföra vissa fördjupade analyser om förutsättningarna för en samlad upphandling av persontrafik på järnväg i Bergslagen. Detta uppdrag skall redovisas till regeringen . Den genomsnittliga täckningsgraden för den upphandlade trafiken, dvs. biljettintäkten i förhållande till kostnaden per resenär, ökade från år . Underskottet i den av staten upphandlade trafiken minskade jämfört med . Det är framför allt nattågen på och sträckorna samt /som uppvisar markant minskade underskott för jämfört med . Den genomsnittliga ersättningsgraden för den av staten upphandlade trafiken är . har Delegationen redovisat en uppföljning av utvecklingen av flygtrafiken och i jämförelse 1995 1996. Delegationen konstaterar att antalet resenärer på linjen minskar stadigt. minskade antalet resenärer med jämfört med . Jämfört med har antalet resenärer minskat med . Resandenivån ligger i genomsnitt på ca 1 400 resenärer men utnyttjade endast 333 resenärer linjen. Det minskande antalet resenärer på linjen medför också att den statliga ersättningen per resenär ökat, från per resenär till per resenär . Delegationen har gjort bedömningen att trafiken mycket väl, ur transportteknisk synvinkel, skulle kunna bedrivas med flygplan av mindre storlek än dagens. Detta skulle enligt Delegationen ge en bättre trafikstandard som det är troligt att statens kostnader för trafiken kraftigt skulle minska. Mot detta talar enligt regeringens bedömning de regionala sjukvårdsorganisationernas krav på flygplan av viss storlek och standard för att underlätta de sjukresor som är orsaken till statens engagemang i trafiken. Den genomsnittliga ersättningsgraden för den av staten upphandlade trafiken är . En jämförelse mellan budget och utfall för visar en god balans för de medel som disponeras av . Överskottet på förklaras av att administrationskostnaderna varit lägre än budgeterat. För innevarande budgetår visar prognosen på att budget och utfall är i balans. Anslagssparandet uppgick vid utgången av till motsvarande av den del av anslaget för som disponeras av . Köp av interregional persontrafik på järnväg Regeringen uppdrog åt Delegationen för köp av viss kollektivtrafik att för upphandla interregional persontrafik på järnväg som inte kan drivas på företagsekonomiska grunder. Trafikåret omfattar tiden till och med . Upphandling av trafik sker i konkurrens enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Vid upphandling av järnvägstrafik tillämpas rådets förordning (EEG) nr 1107/70 om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar med ändringar nr 1473/75, 1658/82, 1100/89 och 3578/92 samt förordningen (EEG) nr 1191/69 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar med ändring nr 1893/91. För utbetalar staten för upphandlad järnvägstrafik i olika omfattning. En stor del av avtalen löper dock och utbetalningarna är fallande i storlek. Kostnaden omräknat på årsbasis är . har följande trafik upphandlats: - Nattågen mellan och inkl. - Nattåg mellan och med hög efterfrågan - - - - - - - - - - / Delegationen har redovisat det uppdrag att upphandla trafik som man erhöll . Inför har upphandling varit aktuell endast för följande linjer som inte tidigare varit intecknade i avtal löpande t.o.m. : - Nattågen mellan och inkl. - Nattåg mellan och med hög efterfrågan - - - Regeringen har godkänt det preliminära avtal som Delegationen tecknat med () om att bedriva trafiken och trafiken har samma omfattning som med undantag för sträckan som tillkommit. Drifts- och investeringsbidrag till Från anslaget utbetalas ett drifts- och investeringsbidrag till om . Enligt riksdagsbeslut (prop. 1992/93:9, bet. 1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) har en sista utbetalning om skett . Efter utbetalas endast statligt stöd för banhållningen direkt från anslag för drift och vidmakthållande. Statens köp av flygtrafik mellan och Regeringen beslutade att, med stöd av artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av om EG- lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen, införa en allmän trafikplikt på linjen fr.o.m. . Trafiken har upphandlats i konkurrens. En ny operatör, dåvarande numera , tillträdde som operatör . Förhandlings- och administrationskostnader samt till regeringens disposition För förhandlings- och administrationskostnader har Delegationen för disponerat . Till regeringens disposition har stått . Slutsatser Regeringen föreslår ett anslag till Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. på för . Detta grundas dels på att avtal tecknats för mellan Delegationen och () för köp av järnvägstrafik i enlighet med beskrivningen ovan och dels på att avtal tecknats mellan Delegationen och om flygtrafik mellan och . Dessutom har regeringen beslutat att i enlighet med förslaget i den transportpolitiska propositionen ge Delegationen i uppdrag att överväga om en upphandling är nödvändig för att säkerställa att den långväga persontågstrafiken på mellan och kan upprätthållas på dagens nivå. Delegationen har sedermera delredovisat uppdraget till regeringen i vilken man konstaterar att någon upphandling för inte bör ske. Delegationen bedömer att en upphandling av persontågstrafiken på mellan och är nödvändig och bör genomföras . Ett förslag till preliminärt avtal om den upphandlade trafiken skall av Delegationen underställas regeringen för godkännande . Denna fråga bereds dock inom regeringen. Inför blir således en helt ny upphandling aktuell för samtliga linjer inklusive . I den transportpolitiska propositionen konstaterar regeringen att upphandling av trafik för måste påbörjas . Den nya myndigheten , för vilken (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98: 266) godkände regeringens förslag om principerna för, kommer inte att hinna förbereda och verkställa denna upphandling. Ansvaret för även denna upphandling ligger därför på Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. Delegationen kan därefter avvecklas varefter uppföljning av den upphandlade trafiken kommer att utföras av Rikstrafiken. Regeringen överväger om det finns skäl att låta Delegationen upphandla trafik även för . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 412 946 Överföring till andra anslag 7 946 Förslag 1999 405 000 D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik Utgift Tusental kronor 198 192 1999 Förslag 205 000 2000 Beräknat 0 1 1 överförs anslaget D3 till anslaget D6 Rikstrafiken. Ersättningen till trafikhuvudmännen (THM) för köp av viss kollektivtrafik syftar till att säkerställa att berörda trafikhuvudmän ersätts enligt gällande avtal mellan staten och trafikhuvudmännen för att de tagit över ansvaret för persontrafiken utmed vissa länsjärnvägar. Statens ersättning justeras genom en årlig prisomräkning enligt konsumentprisindex (KPI). Från anslaget utbetalas även ersättning till trafikhuvudmännen i , , och för ersättningstrafik längs . Detta bidrag uppräknas med nettoprisindex (NPI). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda verksamhetsmål, preciserade arbetsuppgifter och organisation för den av beslutade myndigheten . De upphandlingsuppgifter som åligger , Delegationen för köp av viss kollektivtrafik, beräknas överföras till den nya myndigheten. Rikstrafiken beräknas disponera ca för upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional persontrafik. De medel som faller under anslaget D3 utgör en del av dessa . Regeringens överväganden Resultatinformation Staten, , och () tecknade i samband med det trafikpolitiska beslutet en Principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg m.m. (prop. 1987/88:50, bilaga 1.19). Principöverenskommelsen omfattade endast de länsjärnvägar med persontrafik som staten hade ansvar för. Med principöverenskommelsen som grund tecknade sedan staten och respektive trafikhuvudman avtal omfattande 18 länsbanor. Avtalen gäller normalt under till och med med undantag för Bergslagspendeln , som löper till och med samt ersättningstrafiken längs där avtalet upphör . I enlighet med principöverenskommelsen fick THM full frihet att välja trafikeringsform och standardnivå. Statens ersättning till berörda trafikhuvudmän motsvarar i princip SJ:s särkostnad, exklusive kapitalkostnader, för den aktuella trafiken prisnivå och utbetalas med en årlig prisomräkning enligt KPI. Utbetalningen görs med halva årsbeloppet och med resterande del , framräknat med senast kända KPI. Anslaget disponeras av som utbetalar ersättningar till THM. Enligt avtal mellan staten och berörda THM utmed lämnar staten en årlig ersättning med i prisnivå för /92 för att svara för persontrafiken på . Ersättningen har beräknats med utgångspunkt från vad ersättande busstrafik kostar. Statens ersättning skall efter /utgång justeras enligt () nettoprisindex. Delegationen för köp av viss kollektivtrafik har redovisat det ekonomiska utfallet och vissa trafikmässiga uppgifter om länsjärnvägarna för i enlighet med ett uppdrag i regleringsbrevet för . I redovisningen konstateras att det utbetalats ersättningar till trafikhuvudmännen om sammanlagt , varav avser ersättningar till trafikhuvudmännen för ersättningstrafiken längs , att jämföras med anslagna . Överskottet om för beror främst på att inflationen blivit lägre än väntat. Anslagssparandet uppgick vid utgången av till vilket motsvarar av anslaget för . Trafiken på samtliga aktuella linjer som upphandlas med medel från anslaget har utvecklats positivt. Störst ökning redovisar trafiken på sträckan där trafiken har ökat från 3 700 resenärer till 15 300 resenärer . På fem linjer har trafikhuvudmännen upphört med tågtrafik och ersatt denna med busstrafik. Alla dessa ligger i , och . Slutsatser Regeringen föreslår ett anslag till Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik på för . föreslog i sitt slutbetänkande att principöverenskommelsen inte automatiskt skall förlängas . I den transportpolitiska propositionen har det förutsatts att en del av de medel som den nya myndigheten skall disponera för upphandling av trafik utgörs av de medel som finns under anslaget D3, dvs. har beslutat om ovan i enlighet med regeringens förslag (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 209 463 Överföring till andra anslag 4 463 Förslag 1999 205 000 D4 Viss internationell verksamhet Utgift Tusental kronor 8 000 1999 Förslag 7 500 2000 Beräknat 7 500 2001 Beräknat 7 500 Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s kommission för (ECE), Internationella järnvägsfördragen m.m. (COTIF, OCTI m.m.), Internationellt samarbete vad gäller Sjöfarten (IMO m.m.) samt EU. Regeringens överväganden Slutsatser Regeringen föreslår ett anslag till Viss internationell verksamhet på för . D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. 285 1999 Förslag 50 Styrelsen för riksfärdtjänst avvecklades /94. En särskild avvecklingskommitté inrättades för att bl.a. svara för utbetalningar av medel för resor med Riksfärdtjänsten, vilka beslutats före och som utförts fram t.o.m. utgången av . Det kan tänkas att det även efter den tidpunkten kan komma in räkningar för sådana resor med Riksfärdtjänsten för vilka staten har ett betalningsansvar, teoretiskt sett ända fram . Medel bör därför reserveras för betalning för sådana resor och för viss administration av verksamheten. Regeringens överväganden Resultatinformation /95 har inga utbetalningar gjorts. Slutsatser Sannolikheten för utbetalningar är relativt liten och sjunkande. Regeringen bedömer att hittillsvarande ramanslag på därför kan minskas till för . D6 Rikstrafiken Utgift Tusental kronor 1999 Förslag 10 000 2000 Beräknat 818 805 1 2001 Beräknat 895 399 2 ingår anslaget B2, D2 och D3 i anslag D6. 1 Motsvarar 798 785 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 857 300 tkr prisnivå. Inom ramen för det transportpolitiska beslutet beslöt att godkänna principerna för att tillskapa en myndighetsfunktion för rikstrafikfrågor Rikstrafiken med huvuduppgift att verka för samordning och upphandling av viss interregional trafik. Utskottet uttalade tidigare att man såg positivt på regeringens förslag att en ny myndighet skapas för att utifrån ett kundorienterat perspektiv utveckla den långväga kollektivtrafiken och verka för en ökad samordning av kollektivtrafiken i landet. Därmed förbättras också möjligheterna att uppfylla de transportpolitiska delmålen om tillgänglighet, miljö och regional balans. beslutade regeringen om kommittédirektiv till en utredning om Rikstrafiken. Utredningen skall redovisa ett delbetänkande, som kommer att ligga till grund för en proposition om Rikstrafiken . Regeringens mål är att myndigheten skall starta sin verksamhet . Utredningen kommer att arbeta fram till . skall utredningen förbereda uppbyggandet och bildandet av myndigheten. Utredningen kan behöva disponera en mindre del av ramanslaget till detta ändamål. uppkommer ordinarie förvaltningskostnader för personal m.m. kan även förväntas vissa extra kostnader för speciella utredningar i samband med uppbyggandet av myndigheten. Från är myndigheten fullt uppbyggd och anslagen B2, D2 och D3 är överförda till Rikstrafiken. Upphandling av trafik för och eventuellt för bör bl.a. av tidsskäl genomföras av Delegationen för köp av viss kollektivtrafik . Utbetalning av medel för den upphandlade trafiken kan dock administreras av Rikstrafiken . Regeringen gjorde i den transportpolitiska propositionen bedömningen att upphandlingen av interregional kollektivtrafik bör uppgå till högst . I detta belopp ingår anslag för upphandling av interregional trafik på järnväg, ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik, ersättning för upphandlad trafik mellan och fastlandet samt upphandling av flygtrafik mellan och . hade ingen erinran mot regeringens beräkning, men förutsatte att får möjlighet att ta del av regeringens bedömning av den ungefärliga kostnadsramen för den framtida trafikupphandlingen. Regeringens överväganden Slutsatser Kostnaderna för myndigheten är svåra att nu bestämma exakt. Det är utredningens uppgift att bl.a. beräkna förvaltningskostnaderna för den nya myndigheten. Regeringen bedömer emellertid att förvaltningskostnaderna för myndigheten fullt utbyggd, ej kommer att överstiga . När det gäller anslagen till upphandling av trafik är dessa mer osäkra. I utredningsuppdraget ingår att utveckla och föreslå nya riktlinjer för upphandlingen av trafik. De kommande riktlinjerna kan komma att påverka bedömningen av vilken omfattning upphandlingen bör ha. Den från avskaffade skadeprövningen gentemot den interregionala järnvägstrafiken vid tillståndsgivning för linjetrafik med buss och kommande förändring av fordonsskatten för bussar kan också komma att påverka omfattningen på upphandlingen. Då effekten av dessa förändringar inte kan beräknas med tillräcklig noggrannhet bör anslaget för räknas upp schablonmässigt inklusive tillägg för förvaltningskostnader 17 Kommunikationsforskning och meteorologi 17.1 Omfattning och utgiftsutveckling Verksamhetsområdet omfattar myndigheterna (), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), () och (). VTI skall åt myndigheter och andra uppdragsgivare utföra kvalificerad tillämpad forskning och utveckling inom områdena infrastruktur, trafik och transporter. KFB skall stödja sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet som kan bidra till att uppnå de mål som statsmakterna har lagt fast för kommunikationssektorns utveckling. För att bidra till att samma mål uppfylls skall samla in, sammanställa, utveckla, analysera och sprida planerings- och beslutsunderlag. skall för väder- och vattenberoende verksamheter producera planerings- och beslutsunderlag. Verksamhetsvolymen för verksamhetsområdet var och antalet anställda uppgick till 843 personer. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 418,8 401,9 427,8 435,6 443,8 451,5 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall VTI uppfyllde i allt väsentligt de övergripande målen och verksamhetsmålen. Målet om att av forskningen skall avse långsiktig kunskapsuppbyggande forskning infriades dock inte utan stannade på . Verksamhetsutfallet från /96 vändes från ett underskott till ett överskott på för . KFB uppfyllde i allt väsentligt de övergripande målen och verksamhetsmålen. Utgifterna för översteg det tilldelade anslaget. Trots detta har KFB fortfarande ett ganska stort anslagssparande. Prognosen för tyder dock på att utgifterna även detta år kommer att överstiga anslaget. uppfyllde i huvudsak de mål som åsatts av regeringen för verksamheten . Verksamheten präglades av en övergång från samordningsuppgifter till metodutveckling inför kommande planeringsomgång samt av en ökad medverkan i internationellt statistikarbete. Cirka en tredjedel av kostnader är att hänföra till arbetet med samordning och metodutveckling och cirka två tredjedelar är att hänföra till statistikverksamhet. uppfyllde i allt väsentligt de övergripande målen och verksamhetsmålen. Förändringar beslutade om transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). I propositionen anges en ny inriktning för transportforskningen. Inom strategisk och tillämpad transportforskning pekas vissa områden ut som prioriterade. Av propositionen framgår vidare att KFB:s ramanslag från och med bör tillföras för systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter, forskning om förutsättningarna att ställa om transporter och kommunikationer till en bättre hushållning med energi- och naturresurser samt uppföljning av erfarenheterna från de pilotprojekt som beredningen medfinansierar. För del innebar transportpolitiska beslut att fått i uppdrag att bl.a. utveckla metoder och mått för att precisera och följa upp transportpolitikens olika delmål genom etappmål. Till följd av propositionen finns även behov av produktion av löpande statistik för att kunna sträva mot de mål som anges i propositionen. Prioriteringar för För prioriteras arbetet med att genomföra den nya inriktningen för transportforskningen samt arbetet med EU:s ramprogram. insatser inom verksamhetsområdet kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar bör stärkas. Det är viktigt att befintliga och nya statistikprodukter utvecklas och förbättras samt att verksamheten anpassas till de snabba förändringar som sker inom området. Resultatbedömning De av statsmakterna fastlagda övergripande målen samt verksamhetsmålen inom verksamhetsområdet i allt väsentligt uppfyllts. Inga anmärkningsvärda avvikelser från budget föreligger. De övergripande inriktningarna för de olika myndigheterna inom verksamhetsområdet bör därför ligga fast. Revisionens iakttagelser revisionsberättelser innehåller inga anmärkningar mot de under verksamhetsområdet ingående myndigheterna. Anslag för E1 Utgift Tusental kronor 33 000 1999 Förslag 29 822 2000 Beräknat 30 351 1 2001 Beräknat 30 851 1 1 Motsvarar 29 822 tkr prisnivå. () är ett nationellt transportforskningsinstitut som utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling åt myndigheter och andra uppdragsgivare. Det övergripande målet för institutet är att genom forskning och utveckling bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen. Institutet skall svara för övergripande analyser och konsekvensbeskrivningar av transportsektorns effekter på miljön och energiförbrukningen. visar ett överskott i verksamheten på och det totala resultatet för budgetåret visar ett överskott på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar på en något större anslagsförbrukning än beslutat anslag, vilket innebär att institutet förbrukar en del av anslagssparandet. Regeringens överväganden Resultatinformation De totala intäkterna uppgick för till , varav var anslagsmedel och utgjordes av avgifter och andra intäkter. De totala kostnaderna uppgick till . Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader utgjordes av ett överskott på . revisionsberättelse innehåller inga anmärkningar mot VTI:s årsredovisning. Regeringen konstaterar att resultatet är en kraftig förbättring jämfört med då verksamheten gav ett underskott på och det totala resultatet visade ett underskott på . Det totala resultatet för hela /96 visade dock ett överskott på . Det kraftiga underskottet förklaras till stor del av den omorganisation som genomfördes inom och den översyn av forskningsuppdragen som denna medförde. De av regeringen angivna verksamhetsmålen har i allt väsentligt kunnat uppfyllas. Målet om att av forskningen skall avse långsiktig kunskapsuppbyggande forskning har dock inte kunnat infrias, utan stannar på . Att VTI under en följd av år inte kunnat uppfylla målet inger en viss oro . I budgetunderlaget för perioden 2001 poängterar VTI att anslaget utgör en nödvändig bas för att främst kunna finansiera nationella basresurser och kompetensutveckling av institutets forskare.