prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att denna statistik bl.a. är könsuppdelad, eftersom informationsinsatser och andra åtgärder då vid behov kan göras mer målinriktade. Åtgärd In 97:3 Föreslå ny lagstiftning om va-system för en ekologiskt hållbar utveckling. Förslagen i plan- och byggutredningens slutbetänkande, Översyn av PBL och Va-lagen (SOU 1996:168) har remissbehandlats. De förslag som berör ändringar i lagen (1970:224) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar är nu under beredning. Åtgärd In 97:4, 5 och 7 Stödja arbetet för en förbättrad inomhus- miljö, kretsloppstänkandet i byggfrågor samt hälsodeklaration av bostäder. Ställa grundläggande miljökrav och krav på effektiv resursanvändning vid ny- och ombyggnad utifrån förslag från . Uppmärksamma kretsloppsfrågor i bygg- andet vid en ändrad organisation av det statliga plan-, bygg och bostadsväsendet har redovisat ett uppdrag beträffande förbättrad inomhusmiljö, kretsloppstänkandet i byggfrågor samt hälsodeklaration av bostäder benämnt Bygg för Hälsa och Miljö. har i sitt betänkande Byggkvalitet för framtiden (SOU 1997:177) redovisat förslag som skall bidra till att byggnader uppförs, byggs om och underhålls så resurseffektivt som möjligt genom att kvaliteten säkras. Regeringen avser att behandla dessa frågor i en kommande proposition om byggfrågor. Åtgärd In 97:6 Främja system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial, byggande och byggnader, som bl.a. kan användas som underlag vid beskrivningar av byggnadsobjektens konsekvenser för ekologisk hållbarhet och i samband med statliga åtgärder på byggområdet I den bostadspolitiska propositionen redovisar regeringen olika förslag för att nå en hållbar utveckling. Regeringen föreslår bl.a. ett särskilt investeringsbidrag vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. Stödet kan användas till merkost- naderna för införande och tillämpning av en ekologiskt hållbar teknik som i första hand minskar den fortlöpande belastningen på omgivningen. Vid det europeiska ministermötet om ekologiskt byggande och boende i beslutades att ett expertmöte skulle arrangeras för att bl.a. utvärdera möjligheterna att införa nationella listor/system över ekologiskt hållbara byggmaterial och byggmetoder. erbjöd sig att arrangera detta möte och genomförde på regeringens uppdrag ett expertmöte i den 10 . kommer att presentera ett material om hur olika länder arbetar med denna typ av frågor. Åtgärd In 97:2 och 8 Stödja utvecklingen av ändrade beteende- mönster hos konsumenter och hushåll. Öka kunskapsnivån om konsumtion och miljö bl.a. genom att underlätta för konsumenten att få tillgång till relevant information. pågår en revidering av det nordiska handlingsprogrammet för konsumentområdet. verkar för att den framtida handlingsplanen skall innehålla en mer konkret målsättning för hushållsrelaterade miljöfrågor. För att förmedla och öka kunskapen om miljöfrågor som rör konsumenterna anges ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) att en databas med hushållsrelaterad miljöinformation skall skapas i regi. En sådan databas kan användas av enskilda konsumenter, vidareinformatörer, företag och organisationer samt fungera som ett läromedel i skolan. Databasen kan vidare stimulera lokala initiativ bl.a. lokala investeringsprogram samt utgöra stöd för kompetensutveckling inom handeln. Regeringen har uppdragit åt att påbörja inrättandet av databasen . Ett regeringsuppdrag till och i om en förstudie om interaktiv information om miljöpåverkan har vidare redovisats . Ett IT-baserat system för att värdera hushållens miljöpåverkan föreslås. Åtgärd In 97:9 Verka för fortsatt information om produkters miljöeffekter har redovisat en metodstudie om miljöinformation till enskilda konsumenter samt en studie över konsumenters möjligheter att tillgodogöra sig miljöinformation om produkter. En slutsats som dras är att förekomsten av en miljödeklaration till många ger en positiv signal trots att informationens relevans inte kan värderas. På nordisk nivå diskuteras en allsidig utvärdering av det nordiska miljömärkningssystemet, Svanen. Avsikten är att utvärderingen skall omfatta miljömärkningens miljöeffekter och konsumenternas kännedom om och attityder till Svanen. När det gäller dagligvaruområdet har en särskild utredare tillkallats för att granska frågan om konsumentinformation och märkning i sin helhet (dir 1997:151). Åtgärd In 97:10 Verka för en effektiv försörjning med geografiska data som en del av samhällets informationsförsörjning En infrastruktur för samhällets informationsförsörjning med geografiska data är en tillgång för en ekologiskt hållbar utveckling i samhället. Det är angeläget att informationsförsörjningen organiseras och utnyttjas så effektivt som möjligt för att åstadkomma bl.a. skydd av miljön, effektiv användning av resurser och en hållbar utveckling. har pekat ut samhällets informationsförsörjning som en prioriterad statlig uppgift varvid särskilt vikten av geografiska data och informationssystem betonas (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Regeringen har i skrivelsen Informationssamhället inför 2000-talet (skr. 1998/99:2) anfört att prioriteringen bör ligga fast och att huvudinriktningen med arbetet är att stimulera användningen av informationstekniken. Miljövårdsberedningen har lämnat betänkandet IT i miljöarbetet (SOU 1996:92) och konstaterar att nästan alla miljödata har någon form av geografisk koppling. konstaterar i betänkandet Förbättrad miljöinformation (SOU 1997:4) att analyser i geografiska informationssystem kan visa vilka belastningsnivåer som gäller för en viss yta vilket kan påverka t.ex. en verksamhets lokalisering. Utredningen om avrinningsområden har i slutbetänkandet Miljösamverkan i vattenvården (SOU 1997:155) uppmärksammat betydelsen av geografiska informationssystem för att studera avrinningsområden. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150) presenterat en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem inom den offentliga sektorn. Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande har för detta ändamål räknats upp med sammanlagt . Satsningen omfattar utbildning för länsstyrelser och kommuner, intensifiering av det grundläggande standardiseringsarbetet och en utveckling av nationalatlas så att möjligheterna med Internet tas till vara. föreslagna nya åtgärder Åtgärd In 98:1 Utveckla metoder för hållbar stadsutveckling Regeringen har i regleringsbrev markerat behovet av att berörda statliga myndigheter, främst och länsstyrelserna, fortlöpande kartlägger och följer hur kommunernas arbete med boende, bebyggelse och markanvändning kan bidra till en hållbar utveckling av städer och bebyggelsemiljöer. skall enligt regleringsbrevet även medverka till att åtagandena i Habitat II (i om boende, bebyggelse och stadsutveckling där den s.k. Habitatagendan antogs) genomförs i . Kommunerna skall stödjas i sin strävan att integrera arbetet med boende, bebyggelse och markanvändning med andra insatser som syftar till ekologiskt, socialt, ekonomiskt och kulturellt hållbar utveckling av städer och bebyggelsemiljöer. I miljöpropositionen gör regeringen bedömningen att arbetet med att utveckla metoder för en samhällsplanering inriktad på hållbar utveckling av städer och bebyggelsemiljöer bör intensifieras. Bland annat bör arbete med metoder och arbetssätt i den fysiska planeringen medverka till en ökad samordning med insatser för ökad social välfärd samt med det pågående arbetet med lokal . Vidare bör en utvecklad samverkan komma till stånd mellan naturvårds- och kulturmiljövårdssektorn. Åtgärd In 98:2 Uppdrag till avseende miljömålsarbete I miljöpropositionen föreslås få ett särskilt sektorsövergripande ansvar avseende miljömålsarbete i frågor som rör fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt ett sektorsansvar inom sitt verksamhetsområde i övrigt. Regeringen gav i uppdrag att utveckla detta ansvar. Arbetet med uppdraget skall ske i samverkan med och övriga berörda centrala och regionala myndigheter. Åtgärd In 98:3 Uppdrag till avseende byggnadsavfall Regeringen har givit i uppdrag att utreda hur farligt avfall bättre kan identifieras och hanteras vid rivning av byggnader. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd In 98:4 Verka för konkurrens och kvalitet inom EU på byggområdet har presenterat ett meddelande om förbättring av konkurrenskraften inom byggindustrin (KOM(77)539) som bl.a. innehåller omfattande åtgärder för att främja konkurrensen och därvid betonat kvalitetsområdet. Arbete pågår inom i samarbete med byggindustrin för att redovisa svenska ståndpunkter över meddelandet. Åtgärd In 98:5 Främja forskning kring byggd miljö Att främja en nära och väl fungerande samverkan mellan den nationella forskningen och övrig europeisk forskning kring byggd miljö blir en allt viktigare uppgift. Forskningsområdet The and Cultural Heritage föreslås bli en särskild aktivitet inom EU:s kommande femte ramprogram för forskning. Det arbete som inlett med att utveckla och samordna det svenska arbetet med ramprogrammet i frågor som rör stadsutveckling och den byggda miljön kommer att fortsätta. Åtgärd In 98:6 En handlingsplan för Konsumenterna och miljön Regeringens handlingsplan Konsumenterna och miljön omfattar bl.a. ett sektorsansvar för för konsumentrelaterade miljöfrågor, formulering av sektorsmål för miljön, beaktande av hushållsaspekter inom system för källsortering, utökade insatser avseende miljöaspekter i varuprovningsverksamheten, stöd till lokal och frivillig verksamhet samt ett aktivt internationellt arbete. Vidare innehåller handlingsplanen bl.a. ökad bevakning av miljöargument i marknadsföringen, prisunder- sökningar för ekologiskt producerade livsmedel och information om bilars miljöegenskaper. Åtgärd In 98:7 Främja forskning om konsumenterna och miljön Frågor som rör konsumenterna och miljön kommer att behandlas vid en konferens i Nordiska regi i . Ett tema är: Vad vet vi om hushållens villkor och resurser när kraven på miljöhänsyn ökar. Åtgärd In 98:8 Fortsatt stödja arbetet med miljöledningssystem hos myndigheterna inom verksamhetsområdet 66 statliga myndigheter arbetar med att införa miljöledningssystem som ett verktyg för att integrera miljöhänsyn (se bilaga). Av dessa finns 10 inom verksamhets- område. Särskilda nätverkskonferenser anordnas löpande för dessa myndigheter. Åtgärd In 98:9 Uppdrag till Statskontoret beträffande målet att främja en ekologiskt hållbar utveckling För att möjliggöra en samlad resultatbedömning och redovisning till av hur de olika anslagen inom utgiftsområde 18 bidrar till målet att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande har regeringen givit Statskontoret ett uppdrag avseende resultatredovisning. Uppdraget redovisades och utgör en grund för det fortsatta arbetet med att utveckla resultatredovisningen till samt myndigheternas verksamhetsmål och återrapporterings- krav inom utgiftsområde 18. Åtgärd In 98:10 Uppdrag att stimulera, planera och genomföra aktiviteter inför det kommande Regeringen beslöt att tillsätta en kommitté inför . Kommittén antog namnet . Den har bl.a. i uppdrag att utifrån historisk erfarenhet och kunskap stimulera en bred förankrad framtidsdiskussion med koncentration på frågor om demokrati, människors lika värde, fördelning samt miljö i det framtida samhället. 4.13 verksamhetsområde Regeringens övergripande mål för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. I propositionen Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) föreslår regeringen en ny struktur för arbetet med miljömål i . Regeringen föreslår bl.a. att fastställer ett begränsat antal nationella miljökvalitetsmål, vars syfte skall vara att ange vilket miljötillstånd som skall uppnås inom en generation. En parlamentarisk beredning skall tillsättas med uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter analysera och vidareutveckla delmål för att uppnå de övergripande miljökvalitetsmålen (dir. 1998:45). Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle förutsätter insatser från aktörer inom alla samhällssektorer. Det övergripande generations- målet och den nya strukturen för miljömålen innebär ett helt nytt och sektorsövergripande sätt att arbeta inom miljöpolitiken och är ett led i ansträngningarna att decentralisera miljöarbetet. Därför har 24 myndig- heter givits ett särskilt ansvar för att verka för att arbetet för ekologisk hållbarhet förs framåt inom sitt sektorsområde. har ett övergripande ansvar att samordna och stödja sektorsmyndigheterna i denna process. I sektorsmyndigheternas ansvar ingår bl.a. att identifiera och kvantifiera den miljöpåverkan som verksamheten inom ansvarsområdet medför, att utifrån de nationella målen sätta mål för hur verksamheten inom området skall bli ekologiskt hållbar, samt att konkretisera behovet av åtgärder för att dessa mål skall nås och följas upp samt verka för att beslutade åtgärder genomförs. Miljöpropositionen innebär en vidareutveckling och precisering av det inledda arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. I propositionen vidareutvecklas riktlinjerna för en kretsloppsstrategi, kemikaliepolitiken samt det internationella miljöarbetet. och Kemikalie- inspektionen tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd M 97:1 Presentera ett förslag till miljöbalk har på regeringens förslag (propositionen lades ) beslutat om en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning i en ny miljöbalk (prop. 1997/98:45, bet 1997/98 JoU20, rskr. 1997/98:278). I har bestämmelserna i de 15 viktigaste miljölagarna samlats. Syftet med bestämmelserna i balken är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö . har vidare beslutat om följdändringar i ett stort antal lagar som finns utanför balken men som reglerar verksamheter som kan påverka miljön (prop. 1997/98:90, bet. 1997/98:JoU25, rskr. 1997/98:279). Därigenom klargörs hur grundläggande bestämmelser om miljöhänsyn i får ett genomslag inom ett stort antal sektorer och områden. Åtgärd M 97:2 Fortsätta utvecklingen av miljöledningssystem i statliga myndigheter. Totalt 66 statliga myndigheter arbetar med att införa miljöledningssystem som ett verktyg för att integrera miljöhänsyn (se förteckning i bilaga). 25 pilotmyndigheter påbörjade detta arbete och 40 ytterligare myndigheter tillkom . startade även samtliga departement inom sitt miljö- ledningsarbete. Så gott som alla pilotmyndigheter har gjort en miljöutredning av sin interna och externa verksamhet, flertalet har tagit fram miljöpolicy och handlingsplan för det fortsatta arbetet. Arbetet har redovisats till regeringen . Viktiga framgångsfaktorer i arbetet har identifierats som bl.a. ledningens vilja att nå och efterfråga resultat, projektledarens kompetens och mandat, avsatt tid och resurser, relevant miljöutredning, utbildning i miljöfrågor. Fler myndigheter kommer att utses påbörja införandet av miljöledningssystem. ekonomiska vårproposition (1996/97:150) angavs i bilaga 5 att regeringspropositioner av betydelse i detta sammanhang kommer att åtföljas av en ekologisk hållbarhetsbeskrivning. I det fortsatta arbetet kommer denna typ av frågor att aktualiseras. Åtgärd M 97:3 Göra en systematisk genomgång av statsbudgeten i syfte att förstärka dess inriktning för ekologisk hållbarhet. Översynen görs som en del av arbetet med att utveckla miljöledningssystem för statlig förvaltning. En inledande översikt av statsbudgeten har genomförts, varvid man fann att de flesta budgetposter är av relevans för ekologisk hållbarhet. Det kan dock konstateras att kopplingarna till ekologisk hållbarhet ofta är indirekta och svåra att urskilja. En förutsättning för att arbetet med ekologisk hållbarhet mer tydligt skall kunna följas i budgetarbetet är att de övergripande målen för ekologisk hållbarhet preciseras på en mer operativ nivå inom olika samhällssektorer. Härvid kan uppdraget om att utveckla former för ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling, som givits till 24 myndigheter, vara till god hjälp (se vidare avsnitt 3.1). Åtgärd M 97:4 Presentera nya miljömål för 2000-talet och fortsätta och utvidga arbetet med miljömål för olika samhällssektorer I miljöpropositionen presenterades ett nytt system med 15 nationella miljökvalitetsmål. Detta system ger bättre systematik och överblick än de hittillsvarande ca 170 miljömålen. De 15 miljökvalitetsmålen anger önskvärd miljökvalitet gällande exempelvis luft, grundvatten, strålmiljö och ozonskikt. De tar också upp miljökvaliteten i olika livsmiljöer och ekosystem, som sjöar och vattendrag, skog och bebyggd miljö. Regeringen redovisar även ett antal delmål och ett antal utgångspunkter för vidare analys av delmål för att specificera de olika miljö- kvalitetsmålen. De femton miljökvalitetsmålen formuleras i miljöpropositionen som luft, Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö, Giftfri miljö, Säker strålmiljö, Skyddande ozonskikt samt Begränsad klimatpåverkan. Det fortsatta arbetet med miljökvalitetsmålen beskrivs bl.a. under åtgärderna M 98:2, M 98:3, M 98:4 och M98:5. Åtgärd M 97:5 Utveckla indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling Miljövårdsberedningen har på regeringens uppdrag tagit fram förslag på gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling. /98 presenterade beredningen i betänkandet Gröna nyckeltal (SOU 1998:15) ett första förslag omfattande 17 gröna nyckeltal som är möjliga att ta fram med befintlig statistik. Nyckeltalen är kopplade till de tre övergripande målen för ekologiskt hållbar utveckling. Syftet med nyckeltalen är att ge en bild av om utvecklingen går mot ett ekologiskt hållbart samhälle och om utvecklingen sker i tillräckligt snabb takt. Utredningen pekade också på behovet av ytterligare nyckeltal för vilka statistiken måste utvecklas. Miljövårdsberedningens förslag remiss- behandlades . Ett reviderat förslag avseende nyckeltal kommer att presenteras av Miljövårdsberedningen . Avsikten är att regeringen skall ta ställning till detta förslag . Flera internationella organisationer arbetar med att utarbeta förslag till indikatorer för att följa utvecklingen mot hållbarhet, däribland EU, och FN. , och arbetar också med att utveckla ett färre antal indikatorer som kan användas för uppföljning på nationell nivå. I utvecklar ett förslag till ett mer heltäckande system av indikatorer för att följa utvecklingen på miljöområdet kopplat till arbetet med miljö- kvalitetsmålen. Åtgärd M 97:6 Utveckla producentansvaret för varor Regeringen har utökat producentansvaret till att omfatta även bilar (SFS 1997:788). Regeringen har dessutom givit i uppdrag att anmäla ett förslag till EG- kommissionen om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. har i en rapport (NV rapport 1998:4892) följt upp i vilken utsträckning producenterna har nått upp till de nivåer som finns angivna i förordningarna om producentansvar för däck, returpapper och förpackningar (SFS 1994:1236, 1994:1205 respektive 1997:185). I enlighet med ett uppdrag i sitt regleringsbrev kommer även att redovisa hur utformningen av förpackningar, resursutnyttjande, transporter och utsläpp har påverkats av införandet av producentansvaret för förpackningar. Kretsloppsdelegationen har redovisat en rapport med förslag till producentansvar för alla varor (1997:19). I Kretsloppsdelegationens strategirapport (1997:14) föreslås mål för samhällets resurshantering och för varornas kretsloppsanpassning. Regeringen föreslår i miljöpropositionen att antar följande riktlinjer: Material och energi skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Flertalet varor skall vara materialsnåla, energieffektiva, uppgraderingsbara samt kunna återanvändas eller återvinnas med avseende på material och energi. Det behövs en ökad fokusering på produkternas miljöpåverkan samt på behovet av ett effektivt resursutnyttjande. Det framtida arbetet bör därför inriktas på att ta fram en samlad miljövarupolicy, som anger samhällets krav på de varor som produceras och som beskriver producenternas ansvar för de varor som släpps ut på marknaden. En miljövarupolicy för ett miljöanpassat varuflöde bör utformas på gemenskapsnivå för att få en god genomslagskraft. är pådrivande och medverkar aktivt i det arbete nu har inlett med en sådan policy. Några av de viktigaste verktygen i arbetet med en miljövarupolicy är miljömärkning, avfallshantering, ekologiskt hållbar offentlig upphandling, utvidgat producentansvar, produktstandarder och miljöledningssystem. Åtgärd M 97:7 Utforma en hållbar kemikaliepolitik Ett av de övergripande miljökvalitetsmål som regeringen har föreslagit i miljöpropositionen innebär att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Miljökvalitetsmålet innebär att ämnen som förekommer naturligt i miljön är nära bakgrundsnivåerna och att halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är nära noll. Regeringen konstaterar att utsläpp och läckage av farliga ämnen måste reduceras för att uppnå miljökvalitetsmålet. Kemikalie- inspektionen har fått i uppdrag att bl.a. föreslå delmål till miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö samt att ta fram åtgärdsstrategier för att nå sådana delmål. Uppdraget skall redovisas . I miljöpropositionen anger regeringen också följande riktlinjer för det framtida arbetet med miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö: Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från organiska, av människan framställda, ämnen som är långlivade och bioackumulerbara samt ämnen som ger upphov till dessa ämnen. Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från av människan framställda ämnen som är cancerframkallande, hormonstörande eller arvsmassepåverkande, inklusive forplantnings- störande. Nyproducerade varor som introduceras på marknaden är i huvudsak fria från kvicksilver, kadmium, bly och deras föreningar. Metaller används i sådana tillämpningar att metallerna inte kommer ut i miljön i en omfattning som medför att miljön och människors hälsa kan komma till skada. Organiska, av människan framställda, ämnen som är långlivade och bioackumulerbara förekommer i produktionsprocesser endast om företagen kan visa att hälsa eller miljö inte kommer till skada. Tillstånd och villkor enligt är utformade så att denna riktlinje kan säkerställas. Regeringen avser att verka för att riktlinjerna skall vara genomförda inom 10 . Utöver de nya riktlinjerna kommer också begränsnings- och avvecklingsprogram att behövas för speciella grupper av ämnen som kräver särskilda åtgärder. Exempel på sådana är vissa kemikalier i textiler, bromerade flamskyddsmedel samt ftalater och andra mjukgörare med skadliga eller misstänkt skadliga hälso- och miljöeffekter. Åtgärd M 97:8 Följa upp Gröna jobb -satsningar En departementspromemoria (Ds 1998:13) publicerades . Promemorian reder ut begreppen och ger en bakgrund kring begreppet Gröna jobb . I promemorian presenteras olika åtgärder som har genomförts, vad de har kostat och haft för effekter, bland annat redovisas utvärderingar av miljö- och arbetsmarknadsprogram. Det framgår att åtgärderna har haft goda miljöeffekter, som de har hävdat sig väl jämfört med andra sysselsättningsåtgärder. I promemorian ges även förslag på tänkbara åtgärder för att stimulera miljörelaterad sysselsättning.