prop · GM03108 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är naturligtvis önskvärt att de rättigheter och skyldigheter som gäller för advokater som kommer till också har sina motsvarigheter i de länder som omfattas av bestämmelserna. Regeringen vill inte föregripa den behandling av direktivet som skall ske inom m.m. och föreslår därför att regeringen bemyndigas att föreskriva vilka ytterligare advokattitlar från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som skall omfattas av den reglering som gäller för EU-advokater. I ett hänseende gör regeringen dock den bedömningen att det är befogat att redan nu likställa advokater från hela EES med svenska advokater. Det straffrättsliga skydd för advokattiteln som enligt vad som föreslås i avsnitt 6.2 skall omfatta även advokattitlar från EU har, som nämnts, bl.a. sin grund i det förtroende som bör kunna sättas till titeln. De titlar som omfattas av direktivet har alla bedömts innebära en sådan kvalitetsgaranti att de skall godtas inom hela unionen. Detsamma gäller dock även de titlar i , och som omfattas av den reglering som infördes i samband med . Skälet för det ställningstagande som då gjordes i fråga om det straffrättsliga skyddet för advokattiteln, nämligen att detta krav på förtroende inte gjorde sig gällande med samma styrka för utländska titlar (se prop. 1992/93:64 s. 37), har inte längre samma bärkraft. Den ökande internationaliseringen bidrar delvis till detta, men argumentet förlorar också i styrka mot bakgrund av direktivets krav på förbud mot att använda en titel som omfattas av direktivet utan att ha auktorisation för det och det ställningstagande som gjorts i fråga om det straffrättsliga skyddet för advokattitlarna från EU-länderna. Regeringen föreslår därför att detta skydd skall omfatta alla de titlar som faller inom tillämpningsområdet för 8 kap. 9 § första stycket . För de nu aktuella länderna tillkommer de nationella advokattitlarna lögma ur, rechtsanwalt respektive advokat (se prop. 1992/93:64 s. 13). 7 Ikraftträdande Lagändringarna föreslås träda i kraft . Några över- gångsbestämmelser har inte bedömts vara nödvändiga. 8 Kostnadskonsekvenser De föreslagna lagändringarna beräknas inte medföra några ökade kostnader för det allmänna. 9 Författningskommentar 9.1 Förslaget till lag om ändring i 8 kap. 2 § I paragrafen anges de krav som ställs på den som vill bli ledamot av . I första stycket har den ändringen gjorts att Europeis- ka unionen anges jämte Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Ändringen har ingen saklig betydelse , eftersom hela EU är en del av EES, men medför att inga särskilda ändringar behöver göras om EU utvidgas till att omfatta länder som inte tillhör EES. Motsvarande ändring har gjorts i andra stycket och också i andra paragrafer. Dessa ändringar kommenteras inte särskilt i det följande. I det tredje stycket har gjorts ett tillägg avseende undantagen från de krav som ställs upp i första stycket. Tillägget har behandlats i avsnitt 6.5 och innebär att den advokat som i enlighet med bestämmelsen i 2 a § registrerats vid och därefter bedrivit faktisk och regelbunden advokatverksamhet i under skall anses uppfylla de krav som uppställs i första stycket 3 och 4. Det är fråga om kraven avseende den utbildning och praktik som erfordras för inträde i , om verksamheten antingen huvudsakligen har om- fattat svensk rätt eller advokaten på annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att antas till ledamot av samfundet. I direktivet definieras faktisk och regelbunden verksamhet i artikel 10 (1) som ett faktiskt utövande av verksamhet utan andra avbrott än de som följer av händelser i det dagliga livet. Det skall alltså handla om en varaktig, etablerad verksamhet. Direktivet föreskriver för det första fallet att verksamheten skall bedrivas inom värdlandets rätt, inklusive EG- rätten, vilket avses att täckas av uttrycket svensk rätt. Om verksamheten bedrivits än inom värdlandets rätt, anvisar direktivet i artikel 10 (3) att en mer allmän prövning sker av de kunskaper och erfarenheter advokaten förvärvat. Därvid skall hänsyn tas till de kurser och seminarier som advokaten deltagit i om värdlandets rätt, inklusive bestämmelser som rör yrket och de etiska reglerna. Direktivet tillägger den sökande advokaten skyldigheten att lämna uppgifter om sin verksamhet på olika sätt och ger också den behöriga myndigheten rätt att på olika sätt kontrollera de faktiska förhållandena, se artikel 10 (1) och 10 (3). Frågan om inträde i samfundet med stöd av de nya undantagen kommer att kunna överklagas till i enlighet med gällande bestämmelser. Högsta domstolens prövning kommer att fullt ut omfatta om villkoren för att vinna inträde i samfundet är uppfyllda. Det finns således inte såsom fallet är t.ex. när det gäller dispens från kravet på medborgarskap i en stat inom EU eller EES moment som det uteslutande ankommer på samfundets styrelse att pröva (se NJA II 1943 s. 82 f., NJA 1951 not C 58 och NJA 1998 s. 22). 8 kap. 2 a § I det första stycket föreskrivs att den som är auktoriserad som advokat i ett land inom EU och vill utöva stadigvarande advokatverksamhet i skall vara registrerad hos . Bestämmelsen, som är ny, har behandlats i avsnitt 6.2. Med att utöva stadigvarande advokatverksamhet avses att på ett mera stadigvarande sätt tillhandahålla sina juridiska tjänster i . Det är inte tillräckligt att i samband med verksamhet utomlands ha enstaka uppdrag i . Det måste emellertid heller inte handla om en heltidssysselsättning och verksamheten måste inte bedrivas inom svensk rätt. Ett tydligt exempel på när registreringsskyldighet föreligger är när advokaten öppnat ett kontor eller en filial i . Det är värt att notera den skillnad som finns mellan verksamhet som innebär en skyldighet att registrera sig och verksamhet som enligt 2 § tredje stycket berättigar till undantag från kraven på utbildning och praktik. I det första fallet inträder skyldigheten om advokaten stadigvarande utövar verksamhet i och i det andra skall verksamheten huvudsakligen utövas inom svensk rätt. I det andra stycket föreskrivs att en sådan advokat som avses i bestämmelsen skall uppfylla de villkor som anges i 2 § sjätte stycket. Detta innebär att en advokat som utövar stadigvarande verksamhet under sitt hemlands titel i inte får inneha sådana befattningar som anges i den angivna bestämmelsen och också att de inte utan medgivande från samfundets styrelse får inneha anställning hos annan än en advokat. Bestämmelsen, som är ny, har behandlats i avsnitt 6.3. 8 kap. 3 § I paragrafen, som har behandlats i avsnitt 6.2, har gjorts ett tillägg av innebörd att styrelse skall pröva en ansökan om registrering enligt 2 a §. De närmare föreskrifterna om förfarandet och de krav som skall ställas på sökanden meddelas i stadgar. Ett beslut att vägra registrering kan överklagas enligt 8 §. 8 kap. 7 § Paragrafen innehåller de centrala bestämmelserna om disciplinpåföljder och om uteslutning från samfundet av andra skäl än disciplinära. Ändringarna i paragrafen har behandlats i avsnitt 6.2. Ändringarna i första och andra styckena jämställer en EU-advokat med en inhemsk advokat på det sättet att samma beteenden som medför uteslutning ur samfundet av en inhemsk advokat kommer att medföra att registreringen av en EU-advokat upphävs. Tillägget i femte stycket innebär att en EU-advokat som förlorar rätten att i sitt hemland uppträda som advokat också skall förlora sin registrering i (jfr artikel 7 [5]). I sjätte stycket har gjorts ett tillägg som innebär att styrelse har rätt att på motsvarande sätt som gäller för beslut om uteslutning ur samfundet förordna att ett beslut att upphäva en registrering genast skall verkställas. 8 kap. 8 § I denna paragraf regleras rätten till överklagande av beslut om registrering, upphävande av registrering, inträde i samfundet eller uteslutning ur samfundet. Den föreslagna ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär att frågor om registrering kommer att kunna överklagas på motsvarande sätt som frågor om inträde och uteslutning. 8 kap. 9 § I andra stycket har hänvisningen till 17 kap. 15 § tredje stycket tagits bort. Se vidare vid kommentaren till 10 §. Undantaget från 4 § andra stycket om advokatverksamhet i bolag har ändrats till att avse enbart sådana EU-advokater som inte omfattas av registrerings- skyldigheten i 2 a §. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.4 och innebär att det nuvarande förbudet för en svensk advokat att driva advokat- verksamhet i bolag med en EU-advokat som etablerat sig här försvinner och att det inte längre kommer att vara tillåtet för en sådan EU-advokat att driva advokatverksamhet i i bolag med andra än advokater auktoriserade i något EU-land utan dispens av styrelse. För andra EU-advokater än sådana som etablerat sig här innebär ändringen inget i sak. Detsamma gäller tills vidare också advokater från länder inom EES som inte tillhör EU. kommer sannolikt också dessa advokater att omfattas av den föreslagna regleringen (se nedan vid kommentaren till 11 §). 8 kap. 10 § Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 6.2 och 6.6. Straffstad- gandet i 17 kap. 15 § tredje stycket har förts över till paragrafen. Bestämmelsen har bearbetats redaktionellt och också utvidgats till att omfatta sådana advokater som enligt 9 § första stycket skall vara likställd med en svensk advokat. 8 kap. 11 § Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 6.6. I den bemyndigas regeringen att föreskriva att de bestämmelser om registrering i 8 kap. som avser den som är auktoriserad som advokat inom EU också skall omfatta den som är auktoriserad som advokat i något annat land inom EES. Ett sådant förordnande med stöd av bemyndigan- det innebär att en sådan advokat i utövar verksamhet på samma villkor som EU-advokater. 9.2 Förslaget till lag om ändring i 17 kap. 15 § Ändringen i paragrafen, som har behandlats i avsnitt 6.2, innebär att det tredje stycket har upphävts och förts över till 8 kap. . och rådets direktiv /5/EG om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- skapen, särskilt artiklarna 49, 57.1 och 57.2 första och tredje meningen i detta, med beaktande av kommissionens förslag , med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande , i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet , och med beaktande av följande: (1) Enligt artikel 7a i fördraget är den inre marknaden ett område utan inre gränser och enligt artikel 3 c i fördraget är avskaffande av hinder för den fria rörligheten för personer och tjänster mellan medlemsstaterna ett av gemenskapens mål. För medlemsstaternas medborgare innebär detta bland annat rätt att utöva ett yrke antingen som egen företagare eller som anställd i en annan medlemsstat än den där de erhållit sin auktorisation. (2) En advokat som har alla de kvalifikationer som krävs i en medlemsstat kan redan nu kräva att få sitt examensbevis godkänt för att etablera sig i en annan medlemsstat för att där utöva advokatyrket under den medlemsstatens yrkestitel enligt rådets direktiv /48/EEG av om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar studier . Syftet med nämnda direktiv är att advokater skall bli integrerade i värdlandets advokatyrke och inte att ändra värdlandets bestämmelser för yrket eller att undanta advokater från tillämpningen av dessa bestämmelser. (3) Medan vissa advokater snabbt kan integreras i värdlandets advokatyrke, särskilt om de genomgår ett lämplighetsprov enligt direktiv /48/EEG, bör andra fullt kvalificerade advokater kunna uppnå en sådan integrering , under vilken de bedrivit advokatverksamhet i värdlandet under hemlandets yrkes- titel, eller fortsätta sin verksamhet under hemlandets yrkestitel. (4) Denna tid bör ge advokater möjlighet att integreras i advokatyrket i värdlandet efter kontroll av att de har yrkeserfarenhet i värdlandet. (5) En åtgärd inom detta område på gemenskapsnivå är berättigad inte endast därför att en sådan, jämfört med en generell ordning för erkännande, ger advokater större möjlighet att integreras i advokatyrket i värdlandet, utan också därför att en sådan åtgärd, som gör det möjligt för advokater att stadigvarande utöva verksamhet i ett värdland under sitt hemlands yrkestitel, uppfyller ett behovs hos klienterna vilka, då handeln ökar bland annat till följd av den inre marknaden, söker råd i samband med gränsöver- skridande transaktioner i vilka internationell rätt, gemenskapsrätt och nationell rätt överlappar varandra. (6) En åtgärd på gemenskapsnivå är också berättigad därför att endast några medlemsstater tillåter att advokater från andra med- lemsstater under sitt hemlands yrkestitel bedriver advokat- verksamhet på deras territorium på ett annat sätt än genom tjänster. I de medlemsstater där det finns en sådan möjlighet är emellertid de bestämmelser som gäller till exempel verksamhetsfält och skyldigheten att registrera sig hos behöriga myndigheter mycket olika. Sådana olikheter medför ojämlik behandling och snedvrid- ning av konkurrensen för medlemsstaternas advokater och utgör hinder för den fria rörligheten. Endast ett direktiv som bestämmer de närmare villkoren för utövande av advokatyrket på ett annat sätt än genom tjänster, av advokater som bedriver verksamhet under sitt hemlands yrkestitel, kan lösa dessa problem och ge advokater och klienter samma möjligheter i alla medlemsstater. (7) I detta direktiv, i enlighet med dess syfte, regleras inte rent interna förhållanden och nationella bestämmelser för yrket berörs endast i den utsträckning som är nödvändig för att direktivets mål skall uppnås. Direktivet påverkar i synnerhet inte de nationella bestäm- melserna om tillträde till advokatyrket och utövande av det under värdlandets yrkestitel. (8) De advokater som omfattas av detta direktiv bör vara skyldiga att registrera sig hos värdlandets behöriga myndighet, så att denna myndighet kan säkerställa att de följer de etiska och andra regler för yrket som gäller i värdlandet. Rättsverkningarna av denna registrering när det gäller de domkretsar, instanser och domstolar där advokater får uppträda, föreskrivs i de bestämmelser som gäller för advokater i värdlandet. (9) Advokater som inte är integrerade i värdlandets advokatyrke måste i denna stat utöva sin verksamhet under sitt hemlands yrkestitel på ett sätt som tillförsäkrar klienterna tillräcklig information och gör det möjligt att skilja mellan dessa advokater och värdlandets advokater, som bedriver verksamhet med användande av värd- landets yrkestitel. (10) De advokater som omfattas av detta direktiv bör ha möjlighet att ge juridisk rådgivning i fråga om hemlandets rätt, gemenskapsrätt, internationell rätt och värdlandets rätt. Detta är, när det gäller tillhandahållande av tjänster, redan tillåtet enligt rådets direktiv /249/EEG av om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster . Det bör dock föreskrivas, liksom i direktiv /249/EEG, att upprättande av vissa formella handlingar beträffande fast egendom och dödsbon får undantas från den verksamhet som bedrivs av advokater i och under hemlandets advokattitel. Det här direktivet påverkar inte de bestämmelser enligt vilka, i varje medlemsstat, viss verksamhet förbehålls andra yrken än advokat- yrket. Värdlandet bör också, så som föreskrivs i direktiv /249/EEG, ha rätt att kräva att en advokat som bedriver verksamhet under hemlandets yrkestitel arbetar tillsammans med en lokal advokat när han företräder och försvarar en klient inför rätta. Förpliktelsen att arbeta tillsammans med en annan advokat gäller enligt den tolkning som Europeiska gemenskapernas domstol gjort i domen av i mål 427/85 (kommissionen/ ) . (11) För att garantera ett väl fungerande rättsväsen bör medlemsstaterna ha möjlighet att genom särskilda regler begränsa tillträde till de högsta domstolarna till specialiserade advokater, utan att förhindra att de advokater i medlemsstaterna som uppfyller de villkor som krävs integreras. (12) En advokat som är registrerad i värdlandet under hemlandets yrkestitel måste förbli registrerad hos hemlandets behöriga myndighet för att kunna behålla sin titel som advokat och omfattas av detta direktiv. Därför är ett nära samarbete mellan de behöriga myndigheterna absolut nödvändigt, i synnerhet i fråga om eventuella disciplinära förfaranden. (13) Advokater som omfattas av detta direktiv får, oavsett om de utövar advokatverksamhet som anställda eller som egna företagare i hemlandet, utöva advokatverksamhet som anställda i värdlandet i den utsträckning som denna stat ger sina egna advokater möjlighet till detta. (14) Detta direktiv ger advokater rätt att utöva verksamhet i en annan medlemsstat under hemlandets yrkestitel, men syftet är också att underlätta erhållande av detta värdlands yrkestitel. Enligt artiklarna 48 och 52 i fördraget, så som dessa har tolkats av domstolen, har värdlandet alltid skyldighet att ta hänsyn till den yrkeserfarenhet som erhållits på dess territorium. faktisk och regelbunden verksamhet i värdlandet och inom värdlandets rätt, inklusive gemenskapsrätten, är det rimligt att anta att dessa advokater har erhållit de kvalifikationer som behövs för att bli helt integrerade i värdlandets advokatyrke. bör advokater kunna erhålla värdlandets advokattitel under förut- sättning att de efter kontroll kan styrka sin yrkeskompetens i den medlemsstaten. Om den faktiska och regelbundna verksamheten under omfattar inom värdlandets rätt, bör myndigheten också ta hänsyn till all annan kunskap om denna rätt som den skall få kontrollera genom ett samtal. Visas inte att dessa villkor är uppfyllda, bör den behöriga myndigheten motivera varför den inte ger en advokat rätt att använda denna stats yrkestitel enligt den förenklade procedur som är knuten till nämnda villkor och avslaget bör kunna göras till föremål för domstolsprövning enligt nationell rätt. (15) Den ekonomiska och yrkesmässiga utvecklingen i gemenskapen visar att möjligheten att utöva advokatverksamhet gemensamt, inbegripet i en sammanslutning av advokater, blir en realitet. Den omständigheten att advokatverksamhet bedrivs i grupp i hemlandet får inte användas som förevändning för att lägga hinder i vägen för advokater som är med i gruppen och som önskar etablera sig i värdlandet. Medlemsstaterna bör dock ges rätt att vidta lämpliga åtgärder för att uppnå det legitima målet att säkerställa advokatyrkets oberoende. I alla medlemsstater som tillåter att advokatverksamhet utövas i grupp bör vissa garantier finnas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Syfte, tillämpningsområde och definitioner Syftet med detta direktiv är att underlätta stadigvarande utövande av advokatyrket såsom egen företagare eller som anställd i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls. I detta direktiv avses med a) advokat: varje person som är medborgare i en medlemsstat och som är behörig att utöva yrkesverksamhet med användande av en av följande titlar: : Avocat/Advocaat/Rechtsanwalt : Advokat : Rechtsanwalt : DikhgóroV : Abogado/Advocat/Avogado/Abokatu : Avocat : Barrister/Solicitor : Avvocato : Avocat : Advocaat : Rechtsanwalt : Advogado : Asianajaja/Advokat : Advokat : Advocate/Barrister/Solicitor b) hemland: den medlemsstat i vilken advokaten, för att få utöva advokatyrket i en annan medlemsstat, har förvärvat rätten att använda en av de yrkestitlar som avses under a, c) värdland: den medlemsstat i vilken advokaten utövar verksamhet enligt bestämmelserna i detta direktiv, d) hemlandets yrkestitel: yrkestiteln i den medlemsstat i vilken advokaten, före utövande av advokatyrket i värdlandet, har förvärvat rätten att använda detta titel, e) advokatgrupp: en sammanslutning som med eller utan status som juridisk person har bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat, i vilken advokater utövar sin yrkesverksamhet i grupp under en gemensam beteckning. f) relevant yrkestitel eller relevant yrke: den yrkestitel eller det yrke som regleras av den behöriga myndighet vid vilken en advokat har registrerat sig i enlighet med artikel 3, och behörig myndighet, den myndigheten. Detta direktiv skall gälla såväl för advokater som utövar verksamhet som egna företagare som för advokater som utövar verksamhet som anställda i hemlandet och, om inte annat följer av artikel 8, i värdlandet. Utövande av advokatyrket enligt detta direktiv skall inte avse sådant tillhandahållande av tjänster som anges i direktiv /249/EEG. Rätt att utöva verksamhet under hemlandets yrkestitel En advokat skall ha rätt att under hemlandets yrkestitel permanent och i varje annan medlemsstat utöva sådan advokatverksamhet som närmare anges i artikel 5. För integrering i advokatyrket i värdlandet gäller bestämmelserna i artikel 10. Registrering hos behörig myndighet En advokat, som önskar utöva verksamhet i en annan medlemsstat än den i vilken han har förvärvat sin auktorisation, skall ansöka om registrering hos den behöriga myndigheten i den medlemsstaten. Värdlandets behöriga myndighet skall registrera advokaten efter uppvisande av bevis på att han har registrerats hos hemlandets behöriga myndighet. Värdlandets behöriga myndighet får kräva att det bevis om har utfärdats av hemlandets behöriga myndighet inte är mer än vid uppvisandet. Värdlandets behöriga myndighet skall underrätta hemlandets behöriga myndighet om denna registrering. För tillämpningen av punkt 1 gäller följande: i och skall de advokater som utövar verksamhet med användande av en annan yrkestitel än de som används i eller ansöka om registrering hos den myndighet som är behörig för barristers eller advocates eller den myndighet som är behörig för solicitors . I är den behöriga myndigheten för en irländsk barrister den myndighet som är behörig för barristers och advocate och för en irländsk solicitor den myndighet som är behörig för solicitors . i är den behöriga myndigheten för en barrister eller en advocate från den myndighet som är behörig för barristers och för en solicitor från den myndighet som är behörig för solicitors . När värdlandets behöriga myndighet offentliggör namnen på de advokater som är registrerade vid denna, skall den också offentliggöra namnen på de advokater som har registrerats enligt detta direktiv. Utövande av advokatverksamhet under hemlandets yrkestitel En advokat som utövar verksamhet i ett värdland under hemlandets yrkestitel skall utöva verksamheten under denna titel, vilken skall anges på hemlandets officiella språk eller på ett av hemlandets officiella språk på ett tydligt sätt för att undvika varje förväxling med värdlandets yrkestitel. Vid tillämpningen av punkt 1 får värdlandet kräva att en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel uppger vilken yrkes- organisation han tillhör i hemlandet, eller inför vilken domstol han får uppträda enligt hemlandets lagstiftning. Värdlandet får också kräva att en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel upplyser om att han är registrerad hos den behöriga myndigheten i den medlemsstaten. Om inte annat följer av bestämmelserna i punkterna 2 och 3, får en advokat som utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel utföra samma slag av uppgifter som en advokat som utövar verksamhet under värdlandets relevanta yrkestitel och han får bland annat tillhandahålla juridisk rådgivning angående hemlandets rätt, gemenskapsrätten, inter- nationell rätt och värdlandets rätt. Han skall alltid följa de processregler som gäller vid de nationella domstolarna.