prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — IT-politiska målet beslutade om en nationell IT-strategi och om målen för denna (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU9, rskr. 1995/96:282). Rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning skall prioriteras. Effektiva former måste finnas för en kontinuerlig juridisk uppföljning av den snabba utvecklingen på området. Kunskap om informationsteknik och dess användningsområden skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet. Det skall finnas en hög tillgänglighet till basinformation genom en väl fungerande infrastruktur för samhällets informationsförsörjning. Regleringen av telemarknaderna är av väsentlig betydelse för utvecklingen på IT-området. bör arbeta för att regelverket inom EU utvecklas i riktning mot en överskådlig och mer generell reglering som inte hämmar den tekniska utvecklingen som användarna garanteras tillgång till grundläggande tjänster. Postpolitiska målet Enligt beslut (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304) skall det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilo. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Prioriteringar På transportområdet prioriterar regeringen, i enlighet med transportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266), arbetet med säkerhet och miljö samt trafikslagsövergripande åtgärder för gods- och persontrafik. Beträffande transportinfrastruktur gäller den inriktning för investeringar, drift och underhåll samt trafiksäkerhets- och miljöåtgärder som angavs 1997 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Regeringen beslutade i den nationella väghållningsplanen att trafiksäkerhetssatsningar skall tidigareläggas. På järnvägsområdet skall den pågående anpassningen till snabbtågstrafik och godstrafiksatsningar fullföljas. För sjöfarten och luftfarten ges säkerhets- liksom miljöfrågorna fortsatt hög prioritet. Vad gäller EU-samarbetet prioriteras den strategi för transportområdet som lagt fast (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) samt IT-området. För SJ och prioriteras åtgärder för att åstadkomma en positiv ekonomisk utveckling med en hög servicenivå. SJ skall fortsätta anpassningen av verksamheten till rådande efterfrågan och prioritera aktiviteter för att förbättra det ekonomiska resultatet. Arbetet med att utveckla uppföljnings- och utvärderingsmetoder prioriteras. En fortsatt utveckling av de transportpolitiska etappmålen skall ske som ett led i en förbättrad och fortlöpande redovisning till och för att ge förutsättningar för en bred uppföljning av transportpolitiken. Arbetet med datoromställningen inför intensifieras, bl.a. genomför 2000-delegationen (dir. 1998:10) informationsinsatser åren 1998 1999. Regeringen kommer att till lämna en lägesrapport om och analys av datoromställningen. Analysen ligger även till grund för prioritering av åtgärder . Telekommunikationssektorns tillförlitlighet i samband med ses över av . Regeringen återkommer vidare med förslag till en nationell strategi som gäller IT-säkerhet i ett bredare perspektiv. Uppföljningen av den nationella IT-strategin prioriteras. Regeringen föreslog i vårpropositionen 1998 att totalt skulle avsättas för ett åtgärdspaket för att stödja IT-utvecklingen. Regeringen har för avsikt att, liksom tidigare, stödja pilotprojekt för att nå nya grupper av IT- användare. Regeringen har tillsatt särskilda utredare för att kartlägga infrastrukturen för IT sett ur ett regionalpolitiskt perspektiv (dir. 1998:71) och domännamnsstrukturen vad avser Internet (dir. 1998:61). Andra viktiga frågor är elektronisk handel samt statistikförsörjningen på IT-området. PTS har i uppdrag att redovisa principer för en ny nummerplan inklusive överväganden om riktnummerområden, att se över det framtida utnyttjandet av frekvensutrymmet samt att föreslå åtgärder för ökad tillgänglighet via nödnumret 112. 12.3 Resultatbedömning Utfall och resultat för inom transportområdet bedöms gentemot de mål som lades fast i det trafikpolitiska beslutet . Tillståndet och utvecklingen inom utgiftsområdet Transporter Vägtrafiken har ökat. Person- och godstransportarbetet på järnväg ökade något. Några ytterligare tågtrafikoperatörer har etablerat sig på marknaden, vilket har lett till lägre transportpriser. Antalet tågtrafikoperatörer uppgick till 13. SJ har dock av marknaden. geografiska läge och beroende av utrikeshandel liksom de inrikes transportbehoven medför att sjöfarten har stor betydelse. Färjetrafiken är den sektor som utvecklats starkast. Den svenska handelsflottan minskade med 32 fartyg till 418. Inom luftfarten är trafiktillväxten stark. Flygkapacitetsförhållandena inom innebär begränsningar för flygkapaciteten. Busstrafikens andel av persontransportarbetet på väg bedöms av i huvudsak oförändrad jämfört med föregående år. omkom 541 personer i vägtrafiken och 3 917 skadades allvarligt. Den ökning som skett, trots ett i stort sett oförändrat trafikarbete, innebär att den positiva trend vi haft , med ett kontinuerligt sjunkande antal dödade och svårt skadade, har brutits. Risken att dödas eller skadas svårt i vägtrafiken har ökat jämfört med föregående år. Risken har dock minskat för oskyddade trafikanter och barn. Antalet dödade i plankorsningsolyckor mellan väg och järnväg har minskat, men antalet olyckor ökade . Inom vägtransportsektorn kan en fortsatt positiv utveckling noteras inom flera delar av miljöområdet. En positiv utveckling för miljön kan även konstateras inom vissa delar av sjöfarts- och luftfartsområdet. Telekommunikation, informationsteknik och post Den svenska marknaden för telefoni är fortsatt stabil. Inga nya tillståndshavare tillkom . Tillväxten har koncentrerats till mobiltelefoni och Internet. beräknas samtliga abonnenter vara anslutna till AXE-växlar. Antalet ISDN-anslutningar ökar markant och priserna sjönk . Telias abonnemangsavgifter var oförändrade . Prisutvecklingen var gynnsam främst beträffande internationella samtal och långdistanssamtal. Användningen av informationsteknik breder ut sig i allt större delar av samhället, inte minst det ökande antalet internetabonnemang har bidragit till detta. har även myndigheternas samhällsinformation via nätet byggts ut väsentligt. Den nationella IT-strategin som lades fast i den s.k. IT-propositionen ligger fast. Övergången till informations- och kunskapssamhället och den ökade användningen av informationsteknik skapar en rad möjligheter. Här finns såväl tillväxtpotential för samhället som helhet och utsikter att nå bekvämare vardag och bättre liv för den enskilde, som förutsättningar för att fördjupa demokratin och stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Huvudinriktningen skall även fortsättningsvis vara att stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Utvecklingen visar att Postens brevvolym sjunkit något jämfört med föregående år. CityMail har som följd av sin expansion i och mer än fördubblat sin volym vilket innebär att företaget har av totala marknaden. Övriga operatörer har, enligt Post- och bedömning, tillsammans sannolikt av den totala brevvolymen, medan Posten fortfarande torde ha . De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet Transporter ökade satsningen på att utveckla det gemensamma arbetet inom områdena kollektivtrafik, handikappanpassning och väginformatik. För flera områden togs program fram. När det gäller tillgänglighet för funktionshindrade har under innevarande år ett arbete med att anpassa kollektivtrafiken till funktionshindrades behov påbörjats. Ett statsbidrag på har reserverats för ändamålet. Det är emellertid för tidigt att säga något om effekterna av bidraget på tillgängligheten för funktionshindrade. På vägområdet följdes de fastlagda investeringsplanerna i allt väsentligt. Drift- och underhållsverksamheten bedrevs i stort enligt de standardnivåer som lagts fast i den nationella väghållningsplanen. Vid åtgärder i befintlig vägmiljö prioriterade främst insatser som leder till bättre trafiksäkerhet och miljö. åtgärdades 20 vattentäkter. Även åtgärder för att minska antalet bullerstörda utmed det statliga vägnätet vidtogs. Andelen dubbelspår i förhållande till det totala bannätet har ökat och uppgår till . Vidare är flera stora bangårdar under ombyggnad. Högsta skyltade hastighet för snabbgående tågtyper har ökat något . Antalet plankorsningar har minskat. Tågtrafikledningen har arbetat för en neutral behandling av tågoperatörer vilket har medfört att antalet operatörer på statens spåranläggningar har ökat. En miljöpolicy som skall gälla för hela verksamhet har tagits fram. Miljöledningssystemet ISO 14001 skall tillämpas inom . Identifiering och konsekvensklassificering av konfliktpunkter mellan järnvägar och allmänna vattenförsörjningsintressen har påbörjats. Omständigheterna i samband med tunnelbygget genom har gjort att arbetat mycket med miljöfrågor . Arbetet med kontroll och certifiering av rederiers säkerhetsorganisation enligt den s.k. ISM-koden utvidgades. Från gäller ISM-reglerna även för ett stort antal passagerarfartyg i nationell fart. miljöarbete har fortsatt . Bland annat har prov med en speciell motor gjorts i syfte att reducera kväveoxider. infördes miljödifferentierade sjöfartsavgifter. Utbildning och information om dessa avgifter har genomförts. Den träffade trepartsöverenskommelsen mellan , och om att minska sjöfartens luftföroreningar följdes upp med en överenskommelse mellan om minskad svavelhalt i bunkeroljor. En allt större del av arbetet med att utveckla flygsäkerheten bedrivs internationellt. EU- kommissionen har inlett förhandlingar om att etablera en europeisk flygsäkerhetsmyndighet för den civila luftfarten (). De svenska bullerrelaterade luftfartsavgifterna har kompletterats med en utsläppsrelaterad del. Arbetet med den tredje landningsbanan på pågår. Telekommunikation, informationsteknik och post AB:s ändring av prisstrukturen kritiserades hårt och fick till följd att bolaget beslutade att återgå till en modell som i princip överensstämmer med den gamla indelningen av närsamtal. IT-politiken skall leda till att alla grupper i samhället oavsett kön, ålder, bostadsort eller yrke skall kunna ta del av och använda den nya tekniken. Regeringen har i en skrivelse till lämnat en redovisning av utvecklingen på IT-området. I skrivelsen (skr. 1997/98:2), som är den andra redovisningen i ordningen sedan IT-propositionen presenterades, ges en beskrivning av i vilken utsträckning och på vilket sätt hushåll, företag, myndigheter och organisationer utnyttjar tekniken. Vidtagna och pågående åtgärder inom ramen för handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik redovisas. Inom ramen för regeringens IT- strategi prioriteras tre områden i syfte att främja utvecklingen; rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning. De mål som fastslogs i IT-propositionen skall ha uppnåtts senast . Dessa mål genomsyrar också den svenska strategin i EU-arbetet. Vidare påpekar regeringen att frågan om datoromställningar är av stor vikt. En särskild skrivelse härom med en lägesrapportering samt en redogörelse för planerade och vidtagna åtgärder kommer därför att överlämnas till . En ny (K 1998:04) har tillkallat för att analysera informationsteknikens påverkan på samhällsutvecklingen. Eventuella problem skall analyseras och synliggöras samt framtida möjligheter inom IT-området lyftas fram. har beslutat om ändringar i postlagen (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Den huvudsakliga förändringen är att tillstånd för att bedriva postverksamhet får förenas med tidsbegränsade villkor. Vidare bemyndigas regeringen att föreskriva ett pristak för posttjänster. Regeringen har, som en följd av Posten AB:s portohöjning också föreskrivit ett nytt pristak för enstaka försändelser som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten. Detta ersätter den tidigare prisregleringen i avtal mellan staten och . har statens krav i avtalet med att erbjuda rabattfrimärken till privatpersoner slopats. Vidare har ett nytt krav förts in i postförordningen (1993:1709) som innebär att av brev som lämnats in för övernattbefordran skall delas ut senast följande arbetsdag och senast efter inlämnande. Effekter av de statliga insatserna Transportpolitiska målet Effektivitet Tre av de fem större objekt som öppnats för trafik bedömdes i efterkalkyler som lönsamma. har produktiviteten hos ökat . Tillgänglighet har tillgängligheten och framkomligheten i väg- och järnvägstransportsystemet fortsatt att öka genom förbättringar och öppnandet av nya väg och järnvägsträckor. Tillgänglighetsproblemen kvarstår dock i allt väsentligt i storstadsområdena. Framkomligheten för tung trafik, mätt som bärighet på det statliga vägnätet, har förbättrats . Framkomligheten på järnväg har förbättrats i och med att andelen dubbelspår på stomnätet successivt har ökat. ökade tågförseningarna något på grund av trafikstörningar. Trafiksäkerhet Inom vägsektorn har genomförda åtgärder inte medfört de förväntade effekterna på trafiksäkerheten. Trots att antalet järnvägskorsningar i plan minskat, har antalet plankorsningsolyckor ökat . Miljö Luftutsläppen minskade något inom väg- och järnvägssektorn. Antalet bullerstörda utmed det statliga vägnätet minskade med ca 4 300 personer, vilket är 700 fler än vad som angavs som mål i regleringsbrevet. Antalet bullerstörda fastigheter utmed järnväg minskade . infördes miljödifferentierade sjöfartsavgifter. Systemet har fått ett gott gensvar och över 1 000 fartyg har anmält att lågsvavlig olja används. Inom luftfartsområdet börjar åtgärderna ge resultat vad gäller miljöförbättringar. Regional balans Genom de nya väg- och järnvägssträckor som öppnats eller förbättrats har vissa delar av landet ytterligare knutits samman, exempelvis genom Höga kustenprojektet samt förbättringarna av Godsstråket genom Bergslagen och Norra stambanan. bedömer att glesbygdsområdena har tillgodogjorts större andel nytta än övriga delar av landet avseende förbättrad ytstandard, minskad restid och reskostnad. Bärigheten ökade dock mindre i regionalpolitiskt prioriterade områden än i övriga landet, vilket delvis är en följd av satsningarna i enlighet med bärighetsplaner i övriga delar av landet. Bidragen till kommunala flygplatser bidrar till att förbättra transportförutsättningarna i regionalpolitiskt prioriterade delar av landet. Målen för telekommunikation, informationsteknik och post Regeringen hade redan innan arbetet med IT- propositionen inleddes tagit en rad initiativ i syfte att se över och anpassa lagstiftningen till utvecklingen på IT-området. I IT-propositionen anförde regeringen att rättsordningen i ett utvecklat informationssamhälle måste vara så robust att den kan hantera tekniska förändringar som den fångar våra grundläggande samhällsvärderingar. Målet är att finna effektiva former för en kontinuerlig rättslig uppföljning av den snabba utvecklingen på IT-området. Regeringen har tagit flera initiativ på dessa områden. De angivna målsättningarna står fast. För fasta avgifter (abonnemangsavgift, flyttning m.m.) finns det ett pristak, enligt vilket avgifterna inte får förändras med mer än förändringen i nettoprisindex under närmast föregående år. Regleringen återfinns i förordningen (SFS 1997:400) om taxor för telefonitjänst mellan fasta nätanslutningspunkter. Med rådande marknadsförhållanden är det endast som berörs av förordningen. Med undantag av felavhjälpning har operatörerna i övrigt uppfyllt de krav som ställts. Telias ändrade taxestruktur som infördes medförde kraftigt höjda priser för vissa grupper. Efter kritik ändrades taxorna åter . Ett vägledande utslag från angående Posten AB:s möjligheter att priskonkurrera lokalt kombinerat med portohöjningen har enligt PTS underlättat för de nya operatörerna att få fotfäste på marknaden. PTS bedömer att utglesningen av Posten AB:s kontorsnät i mycket begränsad omfattning påverkar rikstäckningen. PTS genomförde i samarbete med och en undersökning vars resultat pekar på att servicenivån i brevdistributionen kan antas vara lika god som föregående år. Undersökningen omfattade drygt 6 700 försändelser och resultatet visade att av dessa kom fram . Enligt det avtal som gällde till mellan staten och fick antalet hushåll som saknar daglig postservice inte öka. Enligt är denna nivå i princip oförändrad och enligt PTS finns det inga andra omständigheter som pekar på att antalet skulle ha ökat . Regeringens slutsatser Sammantaget bedömer regeringen att måluppfyllelsen på kommunikationsområdet för med några undantag har nått en godtagbar nivå . Effekterna på transportområdet vad gäller miljö och framkomlighet är i huvudsak positiva. Regeringen ser, mot bakgrund av beslutet om nollvisionen och det kortsiktiga verksamhetsmålet högst 400 dödade , med oro på säkerhetsutvecklingen inom vägtransportsystemet. har ändrat inriktning och utformning på sina trafiksäkerhetsinsatser inom ramen för sektorsansvaret vilket stöds av regeringen. mål för buller för befintliga bostadsmiljöer (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) bedöms inte kunna nås på det statliga vägnätet med dagens åtgärdstakt. Däremot bedöms det av fastställda målet för koldioxidutsläpp för som möjligt att nå, eftersom ökningen varit . Godstransporterna svarar för hela ökningen. Regeringen bedömer att verksamhet har bidragit till en ökad uppfyllelse av de trafikpolitiska målen. Giftutsläppen och grundvattenproblemen vid visar att miljöarbete bör prioriteras. Regeringen prioriterar åtgärder som skall stödja den svenska sjöfartsnäringen. Det finns ett avtal om flygtrafik på fram , men ny flygkapacitet utöver den tredje landningsbanan på kan komma att behövas . Schengenöverenskommelsen påskyndar också behovet av terminalinvesteringar på . Miljö- och säkerhetsarbetet inom sjö- och luftfarten bör ges fortsatt hög prioritet. Regeringens prioriterade policy inför 2000- talet är att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Frågan om säkerheten i samband med skiftet intar en särställning, inte minst därför att det brådskar. Varje myndighet, organisation och företag måste ta ansvar för omställningen av systemen i den egna verksamheten. Statskontoret har regeringens uppdrag att regelbundet granska hur detta arbete fortskrider hos myndigheterna. Myndigheter med särskilt ansvar för vitala samhällssystem har dessutom i uppdrag att regelbundet, med början , rapportera till regeringen om läget i respektive sektor. Därutöver skall den av regeringen tillsatta 2000-delegationen också analysera läget ur ett tvärsektoriellt perspektiv, löpande informera regeringen samt genom upplysning och påverkan bidra till att sektorer som befinner sig i riskzonen påskyndar arbetet. Information direkt till företag och allmänhet är också en viktig del i delegationens arbete. Regeringen skall i en särskild skrivelse till lämna en sammanfattande analys av läget samt redogöra för vidtagna och planerade åtgärder inför skiftet . Med den utveckling som sker inom teleområdet avseende ny teknik, konvergensen mellan marknader såsom fast telefoni, mobil telefoni och datakommunikation så kommer den närmaste framtiden sannolikt att innebära en utveckling av nya tjänster och allt hårdare konkurrens. Posten AB:s minskade brevvolymer och minskade kassatransaktioner i kombination med den tekniska utvecklingen kan innebära att verksamheten behöver omstruktureras. I övrigt avvaktar regeringen resultatet av utredningen om statens ansvar för den grundläggande betaltjänsten och kontantförsörjningen (dir. 1998:15). 12.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet En rad offentliga initiativ tas för att främja användningen av informationsteknik i enlighet med den s.k. IT-propositionen (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Inom rättsområdet utreds bl.a. frågor kring kryptering och digitala signaturer, vilket är av betydelse för att uppnå säker elektronisk kommunikation. Behovet av en samordning av lagstiftningarna inom tele-, radio- och TV-områdena utreds. Vidare har en utredning om konsumenträttigheter i informationssamhället tillsatts (dir. 1998:15). Stora satsningar görs inom utbildningen, bl.a. skall IT-kunskapen hos lärare förbättras och skolorna anslutas till Internet. Satsningar görs också på att utveckla olika databaser, däribland Direkt (som ger direktingång till offentlig information via Internet), Kulturnät , Svenska Miljönätet, (IT-baserad samhällsguide för ungdomar) samt bibliotekssystemet LIBRIS. Omfattande IT-satsningar görs också inom näringspolitiken. Genom bl.a. kanaliseras offentliga medel till forskning och utveckling inom informationsteknik samt till projekt för att främja elektronisk handel. Den nya stödjer forskningsområden som ligger i linje med de miljörelaterade transportmål som satts upp för en ekologisk hållbar utveckling. Det miljöarbete som kommunerna i landet bedriver inom ramarna för strävar i samma riktning som de transportpolitiska miljömålen. Kommunerna och bl.a. NTF bedriver ett aktivt trafiksäkerhetsarbete som syftar till att uppnå målet med nollvisionen. beslöt att avsätta för att stärka samarbetet och utvecklingen i och sysselsättningen i , den s.k. Östersjömiljarder (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). De största satsningarna inom ramen för den första Östersjömiljarden görs inom energi, miljö och infrastruktur. Inom kommunikationsområdet har regeringen fattat beslut om projekt för som gäller de baltiska staterna och . Från utgiftsområde 6 finansieras försvarsuppgifter som syftar till att säkerställa att kommunikations- och transportsystemet fungerar även i krigs- och kristid. Utgiftsutvecklingen fördelat per verksamhetsområde inom utgiftsområde 22 Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Vägar och järnvägar 22 009 21 378 21 515 22 931 23 932 22 686 Sjö- och luftfart 711 807 802 807 634 634 Post- och telekommunikationer 806 679 678 695 713 715 , kollektivtrafik, samhällsköpta tjänster m.m. 522 830 627 632 876 1 103 Kommunikationsforskning och meteorologi 419 402 428 436 444 451 Totalt för utgiftsområde 22 24 467 24 096 24 0502 25 501 26 599 25 589 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Summeringen på verksamhetsområdesnivå avser endast de anslag som även är aktuella för . 13 Väg och järnväg 13.1 Omfattning och utgiftsutveckling Verksamhetsområdet omfattar väghållning och vägtrafik samt banhållning och tågtrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom väg- och järnvägsområdet är respektive . Den sammanlagda verksamhetsvolymen inkl. externa intäkter uppgick till ca . Inom verksamhetsområdet fanns vid utgången av året totalt ca 14 000 tillsvidareanställda. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 22 009 21 378 21 515 22 931 23 932 22 686 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Ett antal stora investeringsobjekt har avslutats och öppnats för trafik. På vägsidan kan särskilt nämnas Höga kustenprojektet som består av ny (E 4) med en hängbro över samt av övriga vägar och 34 ytterligare broar. Den viktigaste invigningen på järnvägssidan har varit en helt ny järnväg som binder samman med städerna söder om .