prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett närmare samarbete med representanter för näringslivet skall eftersträvas. De erfarenheter som gjorts när den europeiska inre marknaden infördes skall erbjudas partnerländerna för att underlätta de omställningar som kan komma att krävas vid införandet av ett frihandelsområde i regionen. Den analys om de sydliga parternas behov i fråga om ekonomisk modernisering som påbörjades fortsätter. En rapport förväntas föreligga inför utrikesministermötet . I syfte att stärka energisamarbetet runt beslutades vid en ministerkonferens att skapa ett . Dess allmänna syfte är att bidra till att organisera och övervaka energisamarbetet samt utgöra en permanent ram för dialog och informationsutbyte. Vid ett energiministermöte i fastslogs målsättningarna för det framtida arbetet, och ett aktionsprogram för energisamarbetet för perioden 2002 antogs. 33.8.3 Miljöfrågor Ett expertmöte hölls i för att följa upp det handlingsprogram på kort och medellång sikt för prioriterade åtgärder på miljöområdet som beslutades vid miljöministermötet i . Bland de viktigaste åtgärdsområdena ingår kontroll av erosion och jordförstöring samt ökenspridning. Vidare ingår integrerad förvaltning av vatten, mark och kustområden. 33.8.4 Sociala och kulturella frågor Inom ramen för partnerskapet i sociala och kulturella frågor stod den 23 tillsammans med värd för ett seminarium i om dialogen mellan kulturer och civilisationer. Resultatet av mötet blev ett antal slutsatser om det fortsatta arbetet inom Barcelonaprocessen i syfte att bredda och fördjupa dialogen mellan de olika kulturer, religioner och civilisationer som finns i länderna som deltar i den. Slutsatserna förordar fortsatt arbete på följande områden: forskning, utbildning, medier, mänskliga rättigheter och demokrati (den mänskliga dimensionen) samt kulturellt utbyte i allmänhet. Ett projekt inom ramen för Barcelonaprocessen där deltar tillsammans med flertalet strandstater runt samt och Museum utan gränser invigdes i . Huvudparten av det kulturella och sociala samarbetet runt är tänkt att äga rum inom ramen för några s.k. decentraliserade samarbetsprogram; Med-Media för samarbete t.ex. mellan journalister; Med-Campus för samarbete och utbyte mellan universitet; Med-Urbs som rör samarbete mellan städer, kommuner etc. På grund av tidigare finansiella oegentligheter som uppdagades av EU:s egna revisorer har arbetsprogrammen legat nere och åtgärder vidtagits. De väntas kunna starta på nytt . 33.8.5 Associeringsavtal med länderna i Frihandel och ekonomiskt stöd är två viktiga komponenter i EG:s politik för . EG har inlett förhandlingar om associeringsavtal med en rad Medelhavsländer i syfte att skapa ett frihandelsområde runt . Som ett första steg skall frihandel för industrivaror vara införd . har avtal slutits med , , (samtliga ), med () samt med PLO (). ratificerade de tre förstnämnda och kommer att ratificera avtalet med . Avtalet med trädde i kraft . med PLO, vilket är ett gemenskapsavtal och således inte behöver ratificeras av EU-ländernas parlament, har likaså trätt i kraft. Förhandlingar om associeringsavtal pågår med , , och . 33.8.6 Utvecklingssamarbetet med har anslagit 4 685 miljoner ecu för perioden 1999 till utvecklingssamarbetet med länderna i . Av detta svarade , genom sin medlemsavgift till EU, för . Av biståndet regleras ca 3 424 miljoner ecu genom den s.k. Meda-förordningen, som anger beslutsformerna och huvudområdena för biståndssamarbetet. Biståndet utgår efter nationella och regionala strategier vilka baseras på partnerländernas prioriteringar och i enlighet med målen och syftena i Barcelonadeklarationen och Meda- förordningen. Biståndet skall gå till ekonomisk omvandling, till stärkande av den socio-ekonomiska jämvikten och stöd för utveckling av det civila samhället samt till regionalt samarbete. Biståndet till vissa sydliga partnerländer har alltsedan början dragits med förseningar på grund av administrativa problem. Efter att samtliga länder skrivit på proceduravtal för utbetalning av biståndet bör nu börja kunna fungera. En utvärdering av programmet skall presenteras av kommissionen . 33.9 och 33.9.1 EU har på olika sätt markerat sin närvaro i regionen liksom sina politiska och ekonomiska ansträngningar för att fredsprocessen skall lyckas. EU uttalade sitt stöd för Wye som ingicks mellan och palestinierna under amerikansk förmedling och som innebar att dödläget i processen bröts. EU har därefter uppmanat parterna att noggrant uppfylla överenskommelsens alla delar och inte vidta åtgärder som kan äventyra den fortsatta processen. bidrog till att unionen intog en konsekvent och fast hållning i frågor som rör den israeliska bosättningspolitiken, status, israeliska avspärrningar av palestinska områden samt fördömanden av terrorism. Det svenska generalkonsulatet i fungerade enligt rotationsordningen på platsen som lokal EU-ordförande där . EU:s särskilda sändebud för fredsprocessen i , , verkade bl.a. för en gemensam dialog mellan och om den palestinska ekonomin skulle leda till konkreta israeliska åtgärder. EG:s bistånd till /uppgår till av det totala internationella biståndet. Arbetet har fortgått med EU:s program för att bistå den palestinska myndigheten i dess strävan att motverka terroristhandlingar. Förutom tekniskt inriktade insatser ingår i programmet att främja den palestinska polisens insikter och respekt vad gäller mänskliga rättigheter. Svensken samordnar detta biståndsprogram. 33.9.2 Det åttonde ministermötet inom ramen för samarbetet mellan och samarbetsråd (, GCC) hölls i den 26 . Vid mötet, där utrikesminister deltog, upprepade EU-länderna sitt krav på att GCC-länderna skapar en intern tullunion innan ett frihandelsavtal EG-GCC kan slutförhandlas. välkomnades de framsteg som faktiskt gjorts i genomförandet av det gällande samarbetsavtalet. hölls också det åttonde mötet i den gemensamma samarbetskommittén EG i . Handels- och biståndsfrågor stod på dagordningen. 33.9.3 den politiska dialogen återupptagen har EU sökt återupprätta relationerna till . Som ett led i detta arbete har EU återupptagit en politisk dialog med . Dialogen täcker frågor som är av gemensamt intresse för EU och , såsom ekonomiskt och kulturellt samarbete, men även ämnen som mänskliga rättigheter, eventuellt iranskt stöd till terrorism och eventuell förekomst av massförstörelsevapen i . Det första dialogmötet ägde rum i och EU företräddes av trojkan, ledd av den österrikiske kabinettsekreteraren. Ett andra dialogmöte hölls i . EU har uttryckt sin oro för bristande respekt för de mänskliga rättigheterna och inskränkningar i yttrandefriheten i . Alltjämt förekommer det repressalier mot religiösa minoriteter i landet, såsom bahaierna, vilket EU påpekade i ett uttalande . uttryckte EU sin oro över de upprepade mord och försvinnanden bland författare och oppositionella som rapporterats från . 33.10 har EU:s ansträngningar att söka medverka till en fredlig och demokratisk utveckling i fortsatt. I en rad länder har demokratiseringen vidareutvecklats, men många konflikter har kvarstått och ett par nya tillkommit. Förberedelserna för toppmötet mellan och har fortsatt, bl.a. genom inledande diskussioner med OAU. Mötet planeras äga rum under det portugisiska ordförandeskapet . verkar för att mötet skall behandla såväl politiska som ekonomiska frågor. Allmänna rådet antog en gemensam ståndpunkt som innebär att EU tillsammans med de afrikanska länderna skall verka för att främja respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer och ett gott styrelseskick i . Länder med en positiv utveckling i dessa hänseenden skall kunna få ökat EU-stöd. I länder med en negativ utveckling skall EU kunna överväga lämpliga åtgärder för att motverka denna, på basis av principerna i den rådsresolution som antogs . 33.10.1 Konflikten i Stora sjöregionen i Stora sjöregionen har följts nära av EU, i synnerhet sedan den väpnade konflikten i bröt ut . EU har i ett flertal uttalanden uttryckt sin djupa oro över konflikten och bland annat betonat risken för spridning och vikten av respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. De inblandade parterna har uppmanats till eldupphör, trupptillbakadragande och inledande av politiska processer. EU har också verkat direkt hos inblandade parter genom gemensamma démarcher till förmån för en fredlig lösning på konflikten. EU:s särskilda sändebud för Stora sjöregionen, , har spelat en central roll bl.a. för att förmedla EU:s ståndpunkter till de olika aktörerna, och för att identifiera hur EU konkret kan bidra till fred i regionen. EU har stött de regionala initiativ som tagits för att lösa krisen och har upprätthållit nära kontakter både med regionala organisationer (OAU, SADC) och med FN. EU har drivit tanken på en internationell konferens för fred, säkerhet och utveckling i Stora sjöregionen, arrangerad av FN och OAU, och uttryckt sin beredvillighet att bidra. EU har också inlett en intern diskussion om möjliga åtgärder för att motverka vapenflödet till Stora sjöregionen. EG har haft ett omfattande i första hand humanitärt bistånd till länderna i Stora sjöregionen (, och ). 33.10.2 EU har beslutat om ny gemensam ståndpunkt I har den nye statschefen, general , lagt fram en plan för återgång till demokrati . Mot denna bakgrund beslöt EU om en ny gemensam ståndpunkt fr.o.m. , i vilken endast de sanktioner som rör vapenembargo, militärt samarbete och utbildning av militärstyrkor (med undantag för viss MR-relaterad utbildning) kvarstår. Efter förslag från bl.a. ges en tydlig signal till regimen att, i den händelse demokratiseringen ej skulle fullföljas, nya sanktioner snabbt kan införas. EU markerar härigenom stöd till de reformvänliga krafterna, men bibehåller trycket på militär- regimen. EU har vidare beslutat sända 100 valobservatörer till , varav 10 från . 33.10.3 Konflikten mellan och Konflikten mellan och , som eskalerade , följs noga inom EU-kretsen. Konflikten behandlades av allmänna rådet, som uppmanade parterna att upphöra med fientlig- heterna och att återuppta förhandlingarna. Därefter har flera gemen- samma EU-uttalanden och démarcher gjorts. I dessa har stöd uttalats för OAU:s ansträngningar, och parterna har uppmanats att finna en fredlig lösning på konflikten. Vidare har stöd uttryckts för det av OAU framlagda ramavtalet, och parterna har uppmanats att acceptera det. EU har förklarat sig berett att finansiellt stödja genomförandet av detta ramavtal. 33.10.4 Inbördeskriget i EU följer vidare noga utvecklingen i och den svåra humanitära situationen. Flera gemensamma uttalanden har gjorts med anledning härav. Situationen i behandlades av allmänna rådet . I rådsslutsatserna uttrycktes ånyo oro över den allvarliga humanitära situationen, och vidare bekräftades EU:s stöd för IGAD:s (Inter- Governmental Authority on Development) ansträngningar för att finna en fredlig lösning. 33.10.5 Samarbetet mellan EU och SADC Det tredje utrikesministermötet mellan EU och SADC (Southern African Development Community) ägde rum i den 3 . Inom ramen för den politiska dialogen diskuterades framför allt konflikterna i och . Vidare berördes regional integration och frihandel. På svenskt initiativ antogs barnets rättigheter som en framtida prioriterad fråga för EU SADC- samarbetet. 33.10.6 Konfliktförebyggande i EU:s gemensamma ståndpunkt om konfliktförebyggande i och de relaterade rådsslutsatserna från , sågs över . Kommissionen har lagt ned stort arbete på att utveckla och operationalisera den gemensamma ståndpunkten, och bland de många åtgärder som vidtagits kan nämnas att EG enades om en uppförandekod vad gäller vapenexport, och om ett program för att förebygga och bekämpa smuggling av konventionella vapen. Vidare har EU stött det initiativ som tagits av (och som sedermera stadfästs av den västafrikanska samarbetsorganisationen ) att införa ett moratorium för handel med och tillverkning av lätta vapen i . EU har gett stöd till OAU:s särskilda konfliktmekanism och även tagit de första stegen mot att etablera en dialog med Ecowas genom dess sekretariat, framför allt med sikte på att stärka organisationens kapacitet för förebyggande och lösande av konflikter. har verkat för att det inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skall föras fördjupade diskussioner om konfliktrisker i , innan dessa utvecklats till kriser av allvarligt slag. 33.10.7 förhandlingarna om ett samarbetsavtal Framsteg i förhandlingarna om ett samarbetsavtal mellan och , inklusive ett frihandelsavtal, har skett . Inför årsskiftet utestår endast ett fåtal, om än svåra, handelsfrågor. Förhandlingen bör kunna slutföras . har verkat för ett så liberalt och öppet handelsavtal som möjligt. Antalet undantag har minskat och andelen handel särskilt på jordbrukssidan som kommer att omfattas av ett framtida frihandelsavtal har ökat. 33.11 och 33.11.1 Vid ett möte i enades EU och om att inom ramen för den så kallade nya transatlantiska agendan stärka sitt samarbete vad gällde såväl handelspolitik som kulturutbyte och utrikes- och säkerhets- politik. Den vidgade politiska dialogen mellan och gäller bland annat stärkt respekt för mänskliga rättigheter, främjande av icke- spridning av massförstörelsevapen, terroristbekämpning och kris- hantering. tillmäter det transatlantiska samarbetet hög prioritet. Samarbetet har tydlig inverkan på enskilda sakområden, den över- gripande säkerhetssituationen i och etablerandet av en global säkerhetsordning. Det transatlantiska samarbetet, som följs upp vid halvårsvisa toppmöten mellan och , har nått längst på det handelspolitiska området, även om det också har understrukits att den politiska förbindelsen i bredare bemärkelse mellan och skall fördjupas. enades EU och om att ingå ett transatlantiskt ekonomiskt partnerskap. Vid toppmötet fastställdes även en gemensamt framförhandlad handlingsplan för hur detta partnerskap skall fyllas med innehåll. Det skall ske bland annat genom samordnat agerande för att stärka det multilaterala WTO- regelverket och genom fortsatta bilaterala förhandlingar om avveckling av tekniska hinder för handeln med industrivaror, tjänster, offentlig upphandling och immateriella rättigheter. I syfte att underlätta för EU- medborgare att erbjuda sina tjänster i och vice versa har man också enats om att förhandla fram sektorsvisa avtal om ömsesidigt erkännande av respektive länders kvalifikations- eller licenskrav för att utföra en viss tjänst. Ett viktigt avtal med om ömsesidigt erkännande avseende tekniska standarder, ett s.k. , trädde i kraft förhandlingar. Avtalet med utgör det viktigaste och bidrar starkt till att stimulera den transatlantiska handeln. En bärande tanke på den transatlantiska agendan är också att främja kontakterna mellan det civila samhällets olika sektorer. Av särskild vikt har varit den transatlantiska affärsmannadialogen, som höll sin fjärde årliga konferens med deltagande av hundratalet företagsledare från EU och . hölls också en transatlantisk konsumentdialog samt initierades kontakter för dialog på rätts- och miljöområdena. De amerikanska sanktionslagarna som syftar till att inskränka handel med , och har varit centrala diskussionsämnen i dialogen med . EG anser att dessa extraterritoriella lagar strider mot WTO-reglerna. antog gemenskapen en förordning i vilken det fastslås att det är illegalt för medlemsländerna att följa dessa amerikanska lagar. Med anledning av denna förordning trädde en svensk kompletterande lag i kraft . Vid toppmötet mellan och bekräftades en uppgörelse mellan parterna vad gällde att tills vidare uppskjuta tillämpning av sanktionslagens möjlighet till privaträttsliga processer i mot företag som handlar med nationaliserad egendom i . I utbyte mot detta har EG tills vidare gått med på att uppskjuta sin begäran om skiljedomsförfarande inom WTO. 33.11.2 Dialogen mellan och äger rum inom ramen för en gemensam handlingsplan och deklaration som undertecknades . Dialogen är bred och omfattar handel och ekonomi, utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, transnationella ämnen såsom miljö, migration, internationell brottslighet, kulturfrågor och vetenskapliga frågor samt främjandet av kontakter mellan det civila samhällets olika sektorer. Relationerna mellan och är traditionellt mycket goda med en betydande grad av samsyn i många frågor. Ett område där det finns meningsskiljaktigheter rör den kanadensiska fiskelagen. I dialogen är handelsfrågorna de mest framträdande. Vid toppmötet undertecknades ett viktigt avtal om ömsesidigt erkännande av tekniska standarder, vilket stimulerar den transatlantiska handeln. EG har svarat positivt på kanadensiska önskemål om ett stärkande av de ekonomiska förbindelserna. Parterna är ense om att arbeta fram ett fördjupat handelsinitiativ som omfattar såväl multilaterala som bilaterala frågor. På det vetenskapliga området undertecknades vid toppmötet ett avtal om kärnforskningssamarbete. Förhandlingarna om att ingå ett veterinäravtal samt ett avtal om vetenskap och teknologi är långt framskridna. Vidare finns ett praktikantprogram (Acadia), som erbjuder yrkespraktik för ungdom från EU-medlemsstaterna vid små och medelstora kanadensiska företag. välkomnar och stödjer dialogen med . Strävandena att stärka detta transatlantiska samarbete i multilaterala såväl som bilaterala handelsfrågor understöds från svensk sida. På det multilaterala området är dialogen särskilt viktig mot bakgrund av förberedelserna inför nästa multilaterala förhandlingsrunda. 33.12 och Den regelbundna politiska dialogen mellan och inleddes . har årliga ministermöten hållits med (den s.k. ) och med Riogruppen, vilken omfattar och med de centralamerikanska länderna som observatörer. ägde ministermöten rum i (Rio-gruppen) respektive i (). Det första toppmötet mellan och /kommer att äga rum i den 28 . som gick arbetade EU med förberedelserna inför toppmötet, både vad gäller organisation och dagordning. undertecknade EG och ett avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete samt ett interimsavtal. påbörjades förhandlingar inom ramen för de nya avtalen om liberaliseringar av handeln med såväl varor som tjänster. stöder upprättandet av ett frihandelsavtal mellan och i enlighet med . Avtal har tidigare ingåtts mellan EG och (, , och ) 1995 respektive EG och 1996. Båda avtalen är ramavtal som syftar till att förbereda processen att uppnå handelsliberaliseringar och etablera en associering av politisk och ekonomisk karaktär. EG och respektive EG och har utarbetat ett gemensamt faktaunderlag som skall utgöra basen för bedömning om och när frihandelsförhandlingar skall inledas. Kommissionen presenterade internt för rådet förslag till associationsavtal med respektive part, vilka diskuteras inom gemenskapen. antog rådet en gemensam ståndpunkt rörande unionens politik visavi . Den fastställer Europeiska unionens avsikt att uppmuntra och underlätta en fredlig övergång till pluralistisk demokrati i , större respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt varaktig förbättring av levnadsstandarden för det kubanska folket. Den gemensamma ståndpunkten klargör unionens önskan att vara partner, men att EU anser att fullt samarbete med är beroende av förbättringar när det gäller mänskliga rättigheter och politisk frihet. Den gemensamma ståndpunkten utvärderas varje halvår. Vid utvärderingen av det senaste halvårets utveckling konstateras att förhoppningarna om att påvens besök i skulle få en gynnsam effekt på den politiska utvecklingen i landet ännu inte har infriats. Några förbättringar vad avser MR- situationen kan inte skönjas och den kubanska ekonomin uppvisar inga övertygande tecken på hållbar återhämtning. 33.13 33.13.1 Den euro-asiatiska dialogen i mötet (, ASEM) hade sitt andra toppmöte i 3 under ordförandeskap av premiär- minister . I mötet deltog stats- eller regeringscheferna från EU:s femton medlemsstater, sju ASEAN-länder samt , och . EU representerades av kommissionens ordförande. Till skillnad från ASEM:s första toppmöte i , som hölls i en anda av optimism och tilltro till fortsatt stark tillväxt i , ägde ASEM 2 rum mot bakgrund av den snabbt förvärrade Asienkrisen. Vid fattades beslut om att inrätta en i för att finansiera experthjälp till reformer av den finansiella sektorn och bidra till att lindra de sociala konsekvenserna av krisen i de drabbade . Vidare beslöts att ställa ett EU- nätverk av finansexperter till ländernas förfogande samt att inrätta ett miljöinstitut i (, AEETC). Institutets uppgift skall vara policyrådgivning och stöd till gemensamma projekt. har bidragit med en miljon US dollar till fonden, lämnat förslag på svenska experter till nätverket samt bidragit finansiellt till miljöinstitutet. Mötet antog också aktionsplaner för underlättande av handel och investeringar och ett uttalande mot protektionism. Man tillsatte även en expertgrupp med uppgift att utarbeta en vision för det fortsatta ASEM-samarbetet, avsedd att presenteras vid nästa toppmöte, ASEM 3, i . ASEM bildades som en plattform för dialog och samarbete mellan och . har man inlett akademiskt, vetenskapligt och kulturellt samarbete och dialog om bl.a. mänskliga rättigheter och institutionsutveckling. ASEM har därutöver etablerat sig som ett värdefullt forum för informellt ekonomiskt och politiskt informationsutbyte mellan de europeiska och . prioriterar i ASEM-samarbetet frågor rörande handel och investeringar, miljö, institutionsutveckling, akademiskt och kulturellt samarbete, mänskliga rättigheter samt folkrörelsekontakter. 33.13.2 Intensifierad EU-politik gentemot EU har vidgat sina relationer med . avser EU och att hålla årliga toppmöten. En uppdaterad Kina- strategi, Mot ett globalt partnerskap med godkändes av minister- rådet . Strategin slår fast att EU:s målsättning är att engagera i en intensifierad politisk dialog, stödja utvecklingen i mot ett öppnare samhälle och en rättsstat med ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, samt att ytterligare involvera i den globala ekonomin. EU:s finansiella engagemang skall ökas och EU:s profil i förstärkas. Man kommer även att särskilt intressera sig för utvecklingen i och . Kommissionens ordförande besökte det första besöket . Ett blandkommissionsmöte EG ägde rum i , vid vilket bland annat handelspolitiska frågor mellan och samt medlemskap i organisationen diskuterades. medlemskapsförhandlingar med WTO har visat få framsteg, sedan även fått känna av konsekvenserna av Asienkrisen. EG har genom biståndsprojekt sökt stötta ansträngningar att erhålla medlemskap i . På det politiska området kan noteras att EU:s trojka presenterade en rapport från ett besök i . Inom ramen för EU:s MR-dialog med har två möten ägt rum mellan EU:s trojka, kommissionen och . I anslutning till dessa möten anordnades även juridiska seminarier i om mänskliga rättighetsfrågor med deltagande av experter från och . har tagit initiativet till ett vetenskaps- och teknologiministermöte inom ramen för ASEM. 33.13.3 Samarbetet med den ekonomiska krisen viktigaste frågan EU och har hållit årliga toppmöten, och det sjunde mötet i ordningen hölls i . Vid mötet behandlades en rad politiska och ekonomiska frågor av gemensamt intresse, t.ex. Asienkrisen, EMU, FN-frågor och regionala säkerhets- frågor. förklarade att man avsåg att sätta i gång ett nytt treårigt avregleringsprogram efter att det program som sträckt sig 1995 1998 är avslutat. Den alltmer ansträngda japanska ekonomin stod högt på dagordningen vid det ministermöte mellan och som hölls i . Vid mötet avhandlades även en rad bilaterala och multilaterala handelsfrågor. och EG kom överens om att gemensamt verka för att få till stånd en ny heltäckande förhandlingsrunda i WTO . I anslutning till ministermötet ledde kommissionens vice ordförande en affärsmanna- delegation med representanter för EU:s näringsliv, dock utan svenskt deltagande. EG:s exportfrämjande aktiviteter gentemot , Exprom, har varit föremål för debatt i för handelspolitik, 113-kommittén.