prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen beräknar att totalt 5 miljo- ner kronor skall föras från utgiftsområde 8, an- slaget B1 till utgifts- område 18, anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. kan också finansiera olika projekt i andra län. Regeringen gav landshövdingarna i uppdrag att ge förslag till hur länsstyrelserna skall kunna bidra till att de integrationspolitiska målen uppnås. I sina redovisningar har flera länsstyrelser, bl.a. Läns- styrelsen i , presenterat in- tressanta projektidéer. har fattat beslut om ny lag om allmän kameraövervakning (prop. 1997/98:64, bet. 1997/98:JuU14, rskr. 1997/98:170), vilken innebär nya uppgifter för länsstyrelserna. Läns- styrelseanslaget beräknas för detta ändamål tillföras . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget med 22,4 miljoner kro- nor. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Mot denna bakgrund beräknas anslaget till 1 . Länsstyrelseanslaget för har beräknats enligt följande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 1 646 481 varav engångsvis på tilläggsbudget 450 Tekniska justeringar: Lokaljustering 4 150 Pris- och löneomräkning 31 903 Justering av 22 454 Överföringar till länsstyrelseanslaget: Förstärkt tillsyn över vården av äldre och funktions- hindrade 14 200 Förstärkt miljötillsyn 10 000 Miljöbalk 25 000 Miljöprövningsdelegationer 7 000 GIS 7 000 Ny körkortslag 9 000 Integrationspolitiken 5 000 Kameraövervakning 3 000 Överföringar från länsstyrelseanslaget Neddragning i 10 000 Överföring till självstyrelseorganet i Västra Göta- lands län 7 400 Del av pris-och löneomräkning till C2 386 Överföring av medel till för vissa läns- styrelsers arkiv 760 Förslag 1999 1 757 893 För kännedom redovisas den för- delning som regeringen senare avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. Tabell 6.3 Ramanslagets fördelning på ramposter 1999 Tusental kronor Länsstyrelse rampost 185 730 län 58 430 58 180 75 380 65 740 54 220 län 57 390 37 580 48 510 län 166 500 57 810 248 820 69 130 län 63 900 59 840 71 740 66 860 74 890 60 520 76 110 93 650 Utvecklingsinsatser m.m. 6 963 Summa 1 757 893 C2 Regionala självstyrelseorgan Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 680 1999 Förslag 20 466 2000 Beräknat 20 466 2001 Beräknat 20 466 Den försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun som inleddes i , och län vidgas till att även omfatta , med un- dantag för uppgiften att besluta om fördel- ningen av statsbidrag för regionala kulturinsti- tutioner. Försöksverksamheten avslutas vid ut- gången av (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). I och län har regionförbund bildats som regio- nala självstyrelseorgan och på utgör kommunen sådant organ. I län övertar det nybildade ansvaret för försöks- verksamheten . I Västra Gö- talands län kommer det nya , som bildas , att utgöra självstyrel- seorgan. Regeringen beräknar att förs från i till det nybildade för uppgifter som skall tas över. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté, PARK, med uppgift att dels följa upp och utvärdera försöksverksamheten, dels utforma vissa förslag om den framtida regionala organisationen (dir. 1997:80). Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag . I den del av uppdraget som avser generella överväganden om den statliga länsförvaltningens struktur och uppgifter skall en delredovisning ske . Slutsatser Regeringen föreslår att medel motsvarande , varav utgör del av pris- och löneomräkning, förs från ansla- get C1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget C2 Regionala självstyrelseorgan. Mot denna bakgrund beräknas anslaget till . 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar det statliga lant- mäteriet och . var cirka 2 700 perso- ner anställda inom det statliga lantmäteriet och 7 personer vid . 7.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 530,9 421,5 408,8 433,3 440,3 444,4 Statens utgifter inom verksamhetsområdet avser huvudsakligen fasta kostnader (personal och lo- kaler) samt kostnader för utrustning. Föreslagen ramdisposition innebär i huvudsak realt oföränd- rade anslag. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Omställningsarbetet inom den statliga lantmäte- riverksamheten har fortsatt och 1998 genom rationaliseringar och organisatoriska förändringar. Vid utgången av är om- ställningsarbetet i allt väsentligt genomfört. Den avgiftsfinansierade verksamheten inom det statliga lantmäteriet visar ett negativt resultat för . Även den verksamhet som finansie- ras med anslag redovisar underskott. Det sam- manlagda underskottet uppgår till . förväntas verksamheten kunna redovisa ett positivt resultat. Förändringar En ny arbetsprocess med modernt IT-stöd införs successivt i fastighetsbildningsverksamheten. Den nya processen skall vid utgången av tillämpas av alla statliga lantmäterimyndigheter. Prioriteringar En huvuduppgift för är att säkerställa ekonomisk, verksamhets- mässig och organisatorisk balans inom myndig- heten. En annan viktig uppgift är att fortsätta ar- betet med att rationalisera fastighetsbildnings- verksamheten i syfte att nå uppställda mål om kortare handläggningstider och minskade kost- nader. 7.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Den omstrukturering av den statliga lantmäteri- verksamheten som inleddes i mitten av 1990-ta- let har fortsatt . En ny arbetsmeto- dik för rationalisering av fastighetsbildningspro- cessen införs successivt och skall vid utgången av omfatta hela landet. Utvecklingen av IT- stödet har dock försenats med bero- ende på framför allt tekniska svårigheter. Kost- naderna för att genomföra den nya arbetsproces- sen har därigenom blivit avsevärt högre än be- räknat. Förändringarna syftar till att skapa en mera kostnadseffektiv fastighetsbildning med kortare handläggningstider till gagn för såväl en- skilda sakägare som för samhället i stort. Arbetet med att utveckla försörjningen med landskaps- och fastighetsinformation har fortsatt. Tillströmningen av mål till är i stort sett oförändrad. Effekter av de statliga insatserna Insatserna inom informationsförsörjningsområ- det har skapat ett bättre och mera tillgängligt be- slutsunderlag inom såväl offentlig som privat sektor. Informationen används bl.a. för sam- hällsplaneringsändamål, räddningstjänstinsatser, miljöövervakning, transportplanering, kredit- marknads-, fastighets- och försäkringssektorn samt för försvaret. Till följd av att informationen tillhandahålls i digital form har förutsättningar skapats för en mer rationell ärendehantering inom olika samhällssektorer. Informationen kan vidare kombineras med digital information från andra källor och är grundläggande för analyser i s.k. geografiska informationssystem (GIS). Tillgången till inte minst digital landskapsin- formation har ökat. har bl.a. länssty- relserna fått tillgång till den ekonomiska kartan i digital form. Informationen används också i ökande utsträckning inom den privata sektorn, bl.a. inom kraftindustrin, skogsnäringen, jord- bruket och åkerinäringen. Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att utvecklingen på områ- det landskaps- och fastighetsinformation varit tillfredsställande och att statens insatser har haft en positiv effekt. Inom fastighetsbildningen ska- pas förutsättningar för ökad effektivitet och to- talt sett lägre kostnader. Regeringen konstaterar att det ekonomiska resultatet varit otillfredsställande. Utvecklingen av kostnaderna för IT-stödet inom fastighetsbild- ningen liksom kostnaderna för den pågående omställningen av verksamheten kräver fortsatt uppmärksamhet. 7.4 Revisionens iakttagelser har inte gjort några invänd- ningar i revisionsberättelsen avseende Lantmäte- riverkets årsredovisning för . Riksrevi- sionsverket har dock i en särskild revisionspro- memoria ställd till bl.a. påtalat behovet av en utförligare analys av orsakerna till det ekonomiska resultatet . Regeringen har därefter gett i upp- drag att i samråd med göra en sådan analys. Regeringen kommer inom ra- men för den reguljära dialogen med Lantmäteri- verket att följa upp verkets åtgärder med anled- ning av den ekonomiska situationen och Eko- nomistyrningsverkets rapport. har inte heller gjort några invändningar i revisionsberättelsen avseende Va- nämndens årsredovisning för . 7.5 Anslag D1 Tabell 7.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 403 500 1999 Förslag 427 890 2000 Beräknat 434 775 1 2001 Beräknat 438 774 2 1 Motsvarar 427 022 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 424 522 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndig- het för frågor om fastighetsindelning och grundläggande landskaps- och fastighetsinfor- mation. är chefsmyndighet för lantmäterimyndigheterna i länen. Den statliga lantmäteriorganisationen omfat- tar tre huvudverksamheter: Fastighetsbildning, Informationsförsörjning och Uppdragsverksam- het. uppdragsverksamhet, som skall hållas organisatoriskt och ekonomiskt åtskild från myndigheten i övrigt, bedrivs under namnet Metria. Tjänsteexport inom verksam- hetsområdet bedrivs av det av staten helägda bo- laget , som i stor utsträckning anlitar personal från det statliga lantmäteriet. omsättning uppgick till . redovisar en överförbrukning av anslaget med , vilket innebär att såväl tidigare anslags- sparande som den beviljade förhöjda anslagskre- diten tagits i anspråk. Bakgrunden är främst de höga kostnaderna för det pågående omställnings- arbetet. Förändringsarbetet kommenteras när- mare i det följande. Prognosen för visar att största delen av omställningskostnaderna nu avvecklats och att en amortering av ianspråkta- gen kredit kan påbörjas under innevarande bud- getår. Regeringens överväganden Resultatinformation De övergripande målen för det statliga lantmäte- riet är att verka för en ändamålsenlig fastig- hetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande landskaps- och fastighetsinfor- mation. Landskaps- och fastighetsinformationen skall tillhandahållas i den form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbe- hov. verksamhet har i huvudsak bedrivits i enlighet med de fastlagda riktlinjerna. Inom fastighetsbildningsområdet har verkets ar- bete med att integrera fastighetsregistreringen i fastighetsbildningen samt med att sänka kostna- derna och minska handläggningstiderna intensi- fierats, bl.a. genom introduktionen av en ny ar- betsprocess för fastighetsbildningen och utveck- ling av ett modernt IT-stöd. Introduktionen av IT-stödet har dock försenats och några mer på- tagliga resultat vad avser förkortade handlägg- ningstider och lägre kostnader har - med hänsyn till den korta tid den nya arbetsprocessen kunnat prövas - ännu inte kunnat påvisas. Inom infor- mationsförsörjningen har utvecklingsinsatser gjorts för att i olika former integrera landskaps- och fastighetsinformationen. Vidare har åtgärder vidtagits i syfte att effektivisera verksamheten, bl.a. genom att handla upp vissa delar av produk- tionen av landskapsinformationen i konkurrens. I övrigt fortskrider verksamheten på informa- tionsförsörjningsområdet planenligt och i hu- vudsak i enlighet med uppställda mål. kan konstateras att Lantmäteriver- ket som helhet har haft stora strukturella pro- blem och det ekonomiska resultatet för är otillfredsställande (-). Huvuddelen av underskottet härrör från de avgiftsfinansierade verksamheterna, dvs. förrättningsverksamheten (-) och den uppdragsverksamhet som be- drivs under namnet Metria (-31,). Även de anslagsfinansierade resultatområdena fastighets- registrering och tillsyn/stöd inom verksamhets- området fastighetsbildning uppvisar underskott (-13,respektive -19,). Inom infor- mationsförsörjningsområdet visar resultatområ- dena fastighetsregister och grundläggande geo- grafisk information, GGI, underskott (-4,respektive -13,). Den avgiftsfinansierade verksamheten inom informationsförsörjningen visar däremot överskott. Orsakerna till det negativa utfallet är bl.a. för- seningar och fördyringar i samband med infö- rande av den nya arbetsprocessen i fastighets- bildningen samt minskad efterfrågan på Lant- mäteriverkets tjänster, framför allt inom den av verket bedrivna uppdragsverksamheten. Sam- mantaget har detta lett till ekonomisk obalans och en betydande övertalighet. Av underskottet svarar omställningskostnaderna, i huvud- sak uppsägningslöner, för el- ler . De uppgifter som redovisas i Lantmäteriver- kets budgetunderlag visar dock att de ekono- miska obalanserna kan elimineras . I den delårsrapport som re- dovisade redovisar verket sedan den nya organisationen trädde i kraft ett positivt halv- årsresultat. Kostnaderna har minskat med jämfört med motsvarande tidpunkt . Trots det positiva resultatet framgår av rapporten att det återstår ett omfat- tande arbete och för att ett tillfredsställande resultat skall uppnås. Omsättningen har minskat jämfört med beroende på dels minskade anslag, dels minskad omsättning i den avgiftsfinansierade verksamheten. Framför allt visar förrättningsverksamheten ett fortsatt svagt resultat. Efterfrågan på fastighetsinformation är också mindre än förväntat. Avgiftsbelagd verksamhet bedrivs inom om- rådena fastighetsbildning, landskaps- och fastig- hetsinformation samt uppdragsverksamhet (Metria). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig-rätts- lig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 246 239 559 523 600 659 - 41 136 Prognos 1998 245 000 590 000 603 000 - 13 000 Budget 1999 250 000 604 000 572 000 32 000 Tabell 7.3 Uppdragsverksamhet (Metria) Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1997 292 119 325 170 - 33 051 (varav tjänsteexport) 36 411 38 945 - 2 534 Prognos 1998 280 000 274 000 6 000 (varav tjänsteexport) 40 000 40 000 0 Budget 1999 300 000 282 000 18 000 (varav tjänsteexport) 50 000 47 000 3 000 Den samlade avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala budgetomslutningen beräknas för uppgå till . Under- skottet i den avgiftsbelagda verksamheten var . Enligt prognosen för förbättras nu resultatet, dock med ett fortsatt underskott på . Orsaken är det fortsatta om- ställningsarbetet och kostnader för den nya ar- betsprocessen i fastighetsbildningen, som också i viss utsträckning kommer att belasta resultatet . Åtgärder vidtas nu så att finansiell balans kan uppnås vid utgången av . Slutsatser Regeringen bedömer att de mål som lagts fast för verksamheten i huvudsak har uppnåtts, trots de rationaliseringar och organisatoriska föränd- ringar som genomförts. Den ekonomiska situa- tionen inom det statliga lantmäteriet kräver emellertid fortsatt uppmärksamhet. De åtgärder som har vidtagits kommenteras närmare i det följande. Det är enligt regeringens mening angeläget att arbetet med styrning, uppföljning och redovis- ning fullföljs och intensifieras. I sammanhanget bör också nämnas den i samband med beslutet om den nya lantmäteriorganisationen om ökad avgiftsfinansiering. Rege- ringen har gett i uppdrag att redovisa förslag till avgiftssystem och finansieringslösning för den statliga lantmä- teriverksamheten . Uppdraget skall redovisas . Verksamhetens inriktning föreslås i huvudsak oförändrad för . Huvuduppgiften är att uppnå ekonomisk balans inom hela det statliga lantmäteriet. Regeringen har i den ekonomiska vårproposi- tionen (prop. 1997/98:150 utg.omr. 18) presen- terat en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografiska data och infor- mationssystem (GIS) inom den offentliga sek- torn. En utbildningssatsning riktas till länsstyrel- ser och kommuner. Vidare görs en satsning på standardisering av geografiska data och på Sveri- ges nationalatlas. Regeringen anser att nationalatlas är en betydande tillgång för kun- skapsspridning om och att den digitala versionen av atlasen nu bör vidareutvecklas med sikte på att förmedla information via Internet. För detta ändamål tillförs anslaget för och motsvarande belopp be- räknas för . För standardiseringsarbetet tillförs anslaget . Från anslaget förs över till ut- giftsområde 19 Regional utveckling och utjäm- ning för att finansiera vissa kostnader för Nordregio (Nordiskt center för regional utveck- ling och planläggning). Mot denna bakgrund beräknas anslaget för till . Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 416 174 Pris- och löneomräkning 8 152 Justering av 1 882 Teknisk justering - 868 Överföring till UO 19 - 450 Förslag 1999 427 890 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området föränd- rades (se bilaga 1, avsnitt 4). Det kapital som disponerar för finansiering av omsättningstillgångar i den avgiftsfinansierade verksamheten avvecklas . Övrig information har haft i uppdrag att och redovisa läget i omställningsarbetet och vilka åtgärder som vidtas för att uppnå finansiell balans. Av redovisning framgår bl.a. följande. Det omfattande omstrukturerings- arbetet inom det statliga lantmäteriet har på- gått och inneburit stora rationaliseringar och successivt minskade kostnader. Före omorganisationen, dvs. sam- manslagningen av hetsdata och , hade de båda myndigheterna tillsammans drygt 3 000 anställda. I samband med omorgani- sationen reducerades personalstyrkan med cirka 150 personer. Därefter har antalet anställda redu- cerats etappvis. Antalet anställda uppgår för när- varande till 2 485, varav cirka 400 är under upp- sägning. Den dimensionering som verket bedö- mer som optimal omfattar cirka 1900 årsarbets- krafter. kommer enligt verket personalstyrkan att ligga på den nivån. Förändringsarbetet omfattar också organisa- tion och arbetssätt. i och verkets uppdragsverksamhet (Metria) har varit föremål för översyn. Även lokalbehovet har setts över och hyreskostnaderna har reducerats väsentligt. Detta har medfört att organisationen genomgått mycket genomgripande förändringar i förhållande till den myndighetsorganisation som trädde i kraft . Arbetet med den nya arbetsprocessen inom fastighets- bildningen, bl.a. omfattande modernt IT-stöd, har forcerats och skall vid utgången av tillämpas vid alla statliga lantmäterimyndigheter i landet. Som framgår av den tidigare redovisningen har redovisat ett betydande under- skott . Även för redovisades ett negativt utfall. Underskotten hänför sig i allt vä- sentligt till kostnader för uppsägningslöner i samband med omstruktureringen och fördy- ringar i samband med införande av den nya ar- betsprocessen i fastighetsbildningen. Ett underliggande problem är en vikande efterfrågan på vissa av avgiftsfinansierade tjänster. Antalet slutförda förrättningar har också minskat, vilket lett till ytterligare minskade in- täkter. I syfte att underlätta omställningen har och 1998 haft tillgång till en förhöjd anslagskredit. Verket har också under den tiden befriats från att skriva upp det av verket disponerade avkastningspliktiga ka- pitalet för finansiering av omsättningstillgångar i den avgiftsfinansierade verksamheten, s.k. stats- kapital. Avgifterna för fastighetsinformation har höjts. anser att rationaliserings-, utvecklings- och omstruktureringsarbetet leder till att finansiell balans i verksamheten kan upp- nås vid utgången av . Med finansiell ba- lans avses att de ackumulerade underskotten inom den avgiftsfinansierade verksamheten eli- mineras samt att beviljad anslagskredit i huvud- sak är amorterad. Regeringen bedömer att vid- tagna åtgärder skapar goda förutsättningar för att finansiell balans skall uppnås . Som redan framgått följer regeringen noga utveck- lingen vad gäller omstruktureringsarbetet och kostnaderna för detta. Tabell 7.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 300 1999 Förslag 5 447 2000 Beräknat 5 546 1 2001 Beräknat 5 628 2 1 Motsvarar 5 447 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 5 447 tkr prisnivå. handlägger mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsan- läggningar samt enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Regeringens överväganden Resultatinformation Det mål som gäller för är att handläggningstiden under skall minskas så att av målen avgörs inom 12 må- nader och resterande del . Detta skall ske genom fortsatt rationalisering och regelförenkling. Regeringen bedömer att i allt vä- sentligt uppfyllt målen för verksamheten och även i övrigt bedrivit verksamheten på ett till- fredsställande sätt. Verksamhetens inriktning och omfattning föreslås oförändrad för . Slutsatser Mot denna bakgrund beräknar regeringen ansla- get för till . Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 5 349 Pris- och löneomräkning 105 Justering av - 7 Förslag 1999 5 447 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området föränd- rades (se bilaga 1, avsnitt 4). 8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar stöd enligt för- ordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället, inklusive administra- tion, uppföljning och kunskapsspridning i an- slutning till programmet. Detta statsbidragssys- tem har till syfte att öka takten i den ekologiska omställningen av samhället och inleddes . Från och med tillkommer ett för ekologisk hållbarhet som planeras starta . 8.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 800 640 1 500 2 500 1 970 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 8.3 Resultatbedömning kommuner, ofta i samarbete med lokala företag och organisationer, har visat stort in- tresse för stödet till lokala investeringsprogram. Nästan alla kommuner har utarbetat egna inves- teringsprogram för ekologisk hållbarhet, vilket i sig är en stor framgång och ett viktigt steg på vä- gen mot en ekologisk omställning och utveckling av . har totalt beviljats i statsbidrag till 42 kommuners lokala investeringsprogram. Nästan 40 pro- cent av bidragen har gått till investeringar i bo- ende och byggande och en fjärdedel till energi- projekt. För övrigt stöds många åtgärder som gäller marksanering, vatten- och naturvård och mer miljövänliga transporter. De lokala investeringsprogram som beviljats stöd för åren 1998 2000 bedöms komma att ge påtagliga effekter på miljön, i form av bl.a. mins- kad belastning på miljön och effektivare re- sursanvändning. Investeringarna kommer dess- utom att leda till nya arbetstillfällen, framför allt i bygg- och anläggningssektorn. Totalt beräknas de åtgärder som beviljats stöd leda till en ökning av sysselsättningen med cirka 8 000 årsarbeten. Regeringen avser att rapportera till med början i budgetpropositionen för . Rapportering kommer bl.a. att ske med utgångspunkt från de årliga verksamhetsrappor- ter som inlämnas av de kommuner som beviljats bidrag. har fått i uppdrag att un- der 1999 göra en första uppföljning av stödets effekter. Regeringen drar dock redan nu slutsat- sen att stödet bör vidgas till att också kunna omfatta sådana allergisanerande åtgärder i bebyg- gelsen som genomförs i samband med de om- byggnadsåtgärder som regelverket ger möjlighet att stödja.