prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — I denna grupp redovisas dels ett antal mindre skatter och avgifter som betalas av fysiska personer, dels skattereduktioner. På intäktssidan redovisas följande skatter; skattetillägg, förseningsavgift, expansionsmedelsskatt och avkastnings-skatt. Skattereduktioner utgörs av reduktion för ROT-arbeten och skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare samt reducerad fastighetsskatt. Intäkterna uppgår till . Skattereduktionerna uppgår till och till 3,5 respektive . Möjligheten att erhålla ROT-reduktionen upphörde . Skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare, som föreslås att gälla även , beräknas till . Nedgången av nettot 1998 beror på att sjömansskatten inte längre redovisas separat utan ingår som en del av statlig och inkomstskatt. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har nettot av intäkter och reduktioner ökat något samtliga år utom . 6.2.4 Inkomstskatt bolag kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 46,5 47,9 56,2 55,8 55,3 59,3 Diff. BP 0,5 0,5 4,4 1,8 1,3 Inkomstskatten för juridiska personer uppgick till . Aktiebolag, sparbanker och utländska juridiska personer svarade för , ideella och ekonomiska föreningar för 1,7 respektive . Ett fåtal företag svarade för en mycket stor andel av den totala inkomstskatten. I diagram 6.2 visas inkomstskatten 1997 fördelad efter antalet företag. Diagram 6.2 Inkomstskatt och antal företag Av diagrammet framgår att fem företag betalade eller av den totala inkomstskatten. Hundra företag betalade eller av den totala inkomstskatten. För de hundra företagen var motsvarande andel . beräknas inkomstskatten öka med . Ökningen förklaras dels av lägre avskrivningsunderlag 1998, dels av förbättrade vinster för företagen . Det lägre avskrivningsunderlaget beror på att bygginvesteringar under vissa förutsättningar kunde direktavskrivas . beräknas inkomstskatten öka med . Av ökningen beror på att tidigare avsättningar till periodiseringsfonder börjar återföras till beskattning fr.o.m. detta år. Vidare förklaras av skatt på den realisationsvinst som beräknas uppkomma vid försäljningen av aktieinnehavet i & . samt resterande år ökar inkomstskatten också beroende på att ett stort antal företag får tillgodoräkna sig en överkonsolidering hos pensionsförvaltaren SPP. Av denna anledning antas därför inkomstskatten öka med 1999 och därefter med . De fullständiga skattekonsekvenserna kan dock inte beräknas förrän ärendet behandlats av . 2002 antas företagens vinster öka med mellan . Trots detta minskar inkomstskatten med och med ytterligare . Nedgången 2000 beror på extraordinära skatteintäkter 1999 på grund av försäljningen av & . På grund av att återföringar från företagens skatteutjämningsreserver upphör minskar skatten med . Detta motverkas delvis av ökade vinster och den sammanlagda effekten blir därför en minskning av inkomstskatten med . ökar inkomstskatten med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har inkomstskatten 1998 justerats upp med . Inkomstskatten 1999 ökar med , främst beroende på realisationsvinsten vid försäljningen av & och på SPP:s överkonsolidering. ökar inkomstskatten med 1,8 respektive jämfört med budgetpropositionen. Ökningen förklaras dels av SPP:s överkonsolidering, dels av reviderade vinstantaganden. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 12,3 12,0 10,8 9,4 10,3 11,3 Diff. BP -0,3 0,1 0,7 -0,9 -1,0 Intäkterna från avkastningsskatten beror på före- gående års värdetillväxt i pensionsspararnas fondförmögenheter, statslåneränta samt nettosparande i pensions- och kapitalförsäkringar. De successivt lägre intäkterna 2000 beror på att statslåneräntan har sjunkit och att den antas sjunka ytterligare . Ökningen därefter förklaras av att statslåneräntan antas stiga något. Avkastningsskatten 1997 blev lägre än vad som beräknades till budgetpropositionen. är avkastningsskatten högre än i budgetpropositionen, vilket förklaras av livbolagens ökade förmögenhet. Åren 2000 2001 är avkastningsskatten lägre än i budgetpropositionen beroende på ett lägre antagande om statslåneräntans nivå. 6.2.5 Socialavgifter Arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 255,9 272,2 284,0 293,5 304,6 316,1 Diff. BP 0,2 3,1 4,3 0,5 -0,6 Socialavgifter tas ut som arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. utgår arbetsgivaravgifter , egenavgifter och särskild löneskatt . Både arbetsgivar- och egenavgifterna kan under vissa förutsättningar sättas ned. En regional nedsättning av avgifterna medges i vissa delar av landet, främst inland. Nedsättningen, som enbart omfattar vissa branscher, uppgår till och gäller till och med . För att stimulera nyanställningar och uppmuntra egenföretagande ges en generell nedsättning av avgifterna. Nedsättningen uppgår till av avgiftsunderlaget, dock högst . För att underlätta för arbetslösa med långa inskrivningstider vid arbetsförmedlingen föreslår regeringen i denna proposition ett tidsbegränsat anställningsstöd för företag vilka anställer personer som har varit arbetslösa , se avsnitt 5.4.10. Arbetsgivaravgifterna beräknas 1999 uppgå till för att därefter öka med mellan tio och . Ökningen följer i stort utvecklingen av utbetalda löner. Egenavgifterna beräknas 1999 uppgå till och förväntas därefter öka med mellan 0,2 och . Den särskilda löneskatten beräknas 1999 uppgå till , för att därefter öka med . De olika nedsättningarna av avgiftsuttaget beräknas minska intäkterna med och med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen sker en kraftig ökning av avgiftsintäkterna . Den viktigaste förklaringen är ett för lågt antagande om den totala lönesumman för . Utfallet indikerar en betydligt högre lönesumma än vad som prognostiserades, vilket påverkar även övriga prognosår. Intäkterna och framåt påverkas dessutom av det föreslagna anställningsstödet. Allmän pensionsavgift Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 46,5 56,9 59,5 61,2 63,1 65,1 Diff. BP 0 0,7 0,8 0,7 0,6 Den allmänna pensionsavgiften utgår på lön och skattepliktiga transfereringar och betalas av fysiska personer . Avgiften tas ut på inkomster upp till och med 8,06 gånger det förhöjda prisbasbeloppet, vilket motsvarar . Avgiften är avdragsgill både vid den statliga och kommunala taxeringen. Av ökningen förklaras av att taket för avgiftsuttaget höjdes från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp. I övrigt följer den årliga förändringen utvecklingen av lönesumman. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har avgifterna för samtliga prognosår ökat med mellan 0,6 och . Större delen förklaras av att lönerna 1998 nu ligger på en betydligt högre nivå jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. 6.2.6 Egendomsskatter Fastighetsskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 27,1 24,9 23,3 23,7 28,8 30,2 Diff. BP -0,7 -0,6 -0,5 -1,6 0,2 har tidigare beslutat om en sänkning av skatten på småhus och hyreshus (bostads- delen) från . Skatten på hyreshus har därefter sänkts tillfälligt till . Regeringen föreslår i denna proposition att den tillfälligt sänkta skatten på hyreshus förlängs till och med . Bruttokostnaden för den förlängda skattesänkningen beräknas till . Prognosen för fastighetsskatten baseras på ett antagande om fastighetsprisernas utveckling mellan de allmänna fastighetstaxeringarna . Tabell 6.5 visar antaganden om prisutvecklingen i nuvarande beräkning jämfört med de antaganden som har använts i tidigare beräkningar. Av tabellen framgår att prisutvecklingen 2000 successivt justerats upp vid de olika beräkningstillfällena. I aktuell beräkning antas priserna öka med , vilket är marginellt högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Tabell 6.5 Prisutveckling på småhus Årlig procentuell förändring 1996- 97 1997- 98 1998- 99 1999- 00 1996- 00 Aktuell beräkning 6,8 6,9 3,9 1,5 20,4 Budget- proposition för 99 6,8 8,2 1,5 1,5 19,1 Vårproposition 98 6,8 2,0 2,0 2,0 13,3 Budget- proposition för 98 4,0 2,0 2,0 2,0 10,4 Not: Prisutvecklingen avser . De totala skatteintäkterna beräknas minska med . Förklaringen är dels den ovan nämnda skattesänkningen på bostadsdelen i hyreshus, dels den tidigare beslutade skattesänkningen på elproduktionsanläggningars markvärde. förväntas intäkterna öka med , vilket beror på att omräkningsförfarandet återinförs. Prisutvecklingen för perioden 2000 får då fullt genomslag. Utfallet visar att skatteintäkterna är sammanlagt lägre än vad som beräknades till budgetpropositionen. Orsaken är ett för högt antagande om prisutvecklingen på småhus och bostadsdelen i hyreshus. Det lägre utfallet påverkar även intäkterna prognosåren 1998 2002, dvs. även då taxeringsvärdena är frysta. , då omräkningsförfarandet återinförs, förväntas intäkterna öka med jämfört med vad som beräknades till budgetpropositionen. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 5,5 5,7 6,0 6,0 6,8 6,9 Diff. BP -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Förmögenhetsskatten beräknas 1998 uppgå till . 2000 har prisutvecklingen på fastigheter ingen inverkan på förmögenhetsskatten. I och med att omräkningsförfarandet av taxeringsvärden för fastigheter återinförs ökar förmögenhetsskatten . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har förmögenhetsskatten reviderats ned med . Revideringen beror på ett lägre taxeringsutfall. 6.2.7 Skatt på varor och tjänster Mervärdesskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 153,3 160,2 166,8 173,4 179,9 186,9 Diff. BP 0,8 2,6 2,6 1,6 -0,2 2002 beräknas intäkterna från mervärdesskatten öka med . Utvecklingen av mervärdesskatten är beroende av tillväxten i privat konsumtion, förbrukning och investeringar i kommunsektorn samt investeringar och förbrukning i företag med undantag från skatteplikt. Av mervärdesskatten beräknas härröra från privat konsumtion. Då omsättningen av varor och tjänster beskattas enligt olika skattesatser är även fördelningen inom privat konsumtion av central betydelse. För perioden 2002 baseras prognosen på ett antagande om en genomsnittlig ökning av privat konsumtion i löpande priser . Investeringarna i företag med undantag från skatteplikt antas öka . 2002 antas dessa investeringar öka . Förbrukning och investeringar i kommunsektorn, samt förbrukning i företag med undantag från skatteplikt ökar svagt . Trots att den privata konsumtionen har reviderats ned något beräknas intäkterna nu bli mellan 1,6 och högre än vad som beräknades till budgetpropositionen. De högre intäkterna förklaras bland annat av ökade inbetalningar av mervärdesskatt från kommunsektorn. En mindre del förklaras även av en reviderad beräkning av avdragsförbud för bilar. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 7,5 7,5 6,7 6,7 6,6 6,6 Diff. BP 0 0,3 0,3 0,3 0,3 Intäkterna från tobaksskatt beräknas uppgå till 1999. antas intäkterna minska svagt i enlighet med en långsiktig nedåtgående trend i tobaksrökningen. Skatten på cigaretter sänktes . Styckskatten sänktes från till , medan den del av skatten som är relaterad till detaljhandelspriset höjdes från till . Skattesänkningen har inneburit lägre priser på cigaretter och förutsättningarna för en minskad konsumtion av obeskattade cigaretter har därmed förbättrats. I jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen blev intäkterna från tobaksskatten högre 1998. Orsaken är en ökad konsumtion av beskattade cigaretter, dels inom landet, dels via en ökad gränshandel. Intäkterna beräknas därför bli högre . Alkoholskatt (skatt på etylalkohol, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter och öl) Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 9,8 10,0 9,9 10,0 10,0 10,1 Diff. BP 0 0,1 0,1 0,1 0,2 Under inkomsttiteln redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Under rubriken mellanklasspro- dukter återfinns i huvudsak starkviner, men även drycker där alkoholhalten inte enbart uppkommit genom jäsning, t.ex. sherry. beräknas skatt på alkohol uppgå till . Den beskattade spritkonsumtionen antas minska , vilket innebär att skatt på etylalkohol minskar. Konsumtionen av öl, och även av vin, antas däremot öka något sett över prognosåren, vilket innebär att de sammanlagda intäkterna från alkoholskatterna ökar med . beskattas endast öl med en alkoholhalt överstigande 2,8 volymprocent. Preliminära siffror tyder på att konsumtionen av alkoholsvagare öl, alkoholhalt högst 2,8 volymprocent, minskar medan konsumtionen av flertalet av de starkare öltyperna ökar. I tabell 6.4 visas intäkterna från de fyra olika skatteslag som återfinns under rubriken alkoholskatt. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är skatteintäkterna högre 1998 2000. beräknas de sammanlagda intäkterna från skatt på alkohol bli högre än i tidigare beräkning. De högre intäkterna i nuvarande prognos beror främst på ett antagande om högre konsumtion av öl. Skatt på energi Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 47,1 50,2 50,6 51,2 51,7 52,3 Diff. BP 0 0,6 0,3 0,4 -0,4 Under inkomsttiteln redovisas inte enbart energiskatt, utan även koldioxidskatt och svavelskatt. 2002 beräknas de sammanlagda skatterna på energi öka med . Fördelningen av intäkterna på olika skatte- och energislag framgår av tabell 6.6. Till övriga bränslen i tabell 6.6 hänförs bl.a. oljeprodukter och kolbränslen. Tabell 6.6 Intäkter från energiskatter Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Energiskatt 37,2 37,4 37,9 38,3 38,8 varav elektrisk kraft 10,4 10,7 10,7 10,8 11,0 bensin 19,7 19,5 19,7 19,9 20,2 övrigt 7,2 7,3 7,5 7,6 7,6 Koldioxidskatt 12,9 13,0 13,2 13,4 13,4 varav bensin 4,7 4,6 4,6 4,7 4,8 övrigt 8,3 8,4 8,5 8,7 8,7 Svavelskatt 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Not: På grund av avrundning summerar inte alltid delsummorna till totalsummorna. Energiskatten utgör av de totala skatterna på energi medan resten huvudsakligen består av koldioxidskatt. Av intäkterna från skatterna på energi utgör skatt på bensin , skatt på elektrisk kraft och skatt på övriga energislag . ökar inkomsterna med mellan 0,4 och . Bensin användningen bedöms vara i stort sett oförändrad jämfört med användningen . antas en svag ökning. Ökningen av intäkterna avspeglar även att skattesatserna är indexerade. Utfallet blev högre än vad som beräknades till budgetpropositionen, trots att 1998 enligt temperaturuppgifter har varit varmare än ett normalår. Intäkter från energiskatt på elektrisk kraft blev lägre än beräknat. minskade bensinförbrukningen med jämfört med . Minskningen blev dock inte fullt så stor som kunde antas med förbrukningssiffror endast för , vilket medförde högre intäkter än vad som prognostiserades i budgetpropositionen. Även intäkter från skatt på oljeprodukter, däribland dieselolja, och övriga bränslen blev högre än tidigare beräknat. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är skatteintäkterna högre för perioden 2000, medan intäkterna för beräknas bli lägre. beräknas intäkterna från skatt på bensin samt skatt på elektrisk kraft bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Ett lägre antagande om inflationstakten medför att indexeringen av skattesatserna ger något lägre intäkter. Det uppvägs dock 1999 2000 av en högre beskattad förbrukning av oljeprodukter och övriga bränslen. Övriga skatter Prognosen för särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk har utarbetats utan kännedom om Regeringsrättens beslut i frågan om rätten att driva reaktorn . Den har därför baserats på ett antagande om att regeringens beslut att rätten skall upphöra kommer att gälla från . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är skatteintäkterna därför något högre 1999 och beräknas uppgå till . Regeringen avser att införa en skatt på avfall . Införandeåret beräknas skatteintäkterna till . Jämfört med budgetpropositionen, som förutsatte ett införande per , är intäkterna lägre . Granskning enligt och rimlig tid mellan beslut och ikraftträdande har medfört att införandet har skjutits upp. 6.3 Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning 6.3.1 Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 6.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. Statsbudgetens inkomster redovisas emellertid kassamässigt, villket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. Dessutom avser redovisningen av de periodiserade skatterna hela den offentliga sektorn medan statsbudgeten enbart redovisar statens skatteinkomster. Skillnaden mellan intäkter, periodiserade skatter, och inkomster, kassamässiga skatter, förklaras i huvudsak av förskjutningar i uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering året efter. Två inkomsttitlar, fysiska och juridiska personers inkomstskatt, redovisar skatteinkomster som avser både och flera skatter. Inkomsttitlarna redovisar t.ex. ett netto av inbetalda preliminärskatter avseende , fyllnadsinbetalningar avseende , kvarstående skatter avseende inkomståren 1996 och 1997 och överskjutande skatter avseende . Dessa skatteinbetalningar avser samtliga skatter som en skattskyldig debiteras i samband med taxeringen. Från titlarna sker, med viss eftersläpning, utbetalningar samt omföringar till andra inkomsttitlar. Det netto som därefter återstår är vad som redovisas på titeln. Denna redovisningsordning har sin grund i den samordnade uppbörden. Tabell 6.7 Statens skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster Utfall Utfall/Prognos Prognos 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Statens skatteintäkter 567,4 603,9 624,5 642,5 671,0 697,5 Betalningsförskjutningar m.m. -12,8 14,5 4,2 -9,5 -16,6 -14,1 utjämningsavgift 20,7 21,3 20,5 18,4 18,4 18,4 Skatter m.m. på statsbudgeten 575,3 639,7 649,2 651,4 672,8 701,8 Tabell 6.8 Statsbudgetens inkomster Budgetår Utfall Prognos 1998 1999 2000 2001 2002 1000 Skatter m.m. 639,7 649,2 651,4 672,8 701,8 1100 Skatt på inkomst 114,2 136,5 108,3 115,0 126,5 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 39,8 56,1 34,2 39,8 48,7 1121 Juridiska personers inkomstskatt 68,3 74,9 68,9 70,3 73,0 Övriga inkomstskatter 6,1 5,6 5,1 4,8 4,7 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift 210,9 230,4 241,4 250,7 260,2 varav Inkomster 322,2 339,8 354,2 366,9 380,2 Utgifter 111,3 109,4 112,8 116,1 120,0 1300 Skatt på egendom 35,1 38,6 36,7 35,5 36,1 varav 1310 Skatt på fast egendom 24,0 27,1 24,9 23,3 23,7 1320 Förmögenhetsskatt 5,1 5,5 5,7 6,0 6,0 1341 Stämpelskatt 4,0 4,2 4,2 4,3 4,4 Övriga egendomsskatter 2,0 1,8 1,9 1,9 2,0 1400 Skatt på varor och tjänster 243,1 245,6 253,5 261,1 269,0 varav 1411 Mervärdesskatt 162,6 165,4 172,0 178,4 185,4 1424 Tobaksskatt 7,5 6,7 6,7 6,6 6,6 1425 Alkoholskatt 10,0 9,9 10,0 10,0 10,1 1428 Energiskatt 49,8 50,8 51,1 51,7 52,3 1452 Annons- och reklamskatt 1,2 1,0 1,1 1,1 1,1 1460 Skatt på vägtrafik 6,1 6,1 6,2 6,3 6,3 1471 Tullmedel 3,4 3,1 3,2 3,4 3,6 Övriga skatter på varor och tjänster 2,5 2,5 3,4 3,7 3,7 1500 Utjämningsavgift 21,3 20,5 18,4 18,4 18,4 1600 Betalningsdifferenser 15,1 -22,4 -7,0 -7,9 -8,5 2000 Inkomster av statens verksamhet 37,5 33,3 48,3 34,4 34,3 varav 2411 Inkomster av statens aktier 8,9 6,4 18,0 5,6 5,3 3000 Inkomster av försåld egendom 11,2 45,0 45,0 35,0 15,0 varav 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 11,2 45,0 45,0 35,0 15,0 4000 Återbetalning av lån 2,9 3,1 2,7 2,6 2,6 5000 Kalkylmässiga inkomster 5,2 5,3 5,3 5,2 5,2 6000 Bidrag m.m. från EU 9,6 9,6 8,9 8,6 8,9 7000 Extraordinära medel från EU 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 Statsbudgetens totala inkomster 706,3 745,5 761,5 758,7 767,9 I samband med det nya uppbördsförfarandet, som infördes , tillkommer ytterligare en komplikation. Eftersom inbetalningar inte som tidigare är knutna till en viss typ av skatt går det inte att särskilja vilken skatt som den skattskyldige egentligen har betalat. Därför är det inte inbetalda preliminärskatter som redovisas på titlarna, utan de skatter som de skattskyldiga redovisar på sin uppbördsdeklaration. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad på inkomsttiteln . Samma problem uppstår även vid redovisningen av kvarstående skatter. redovisades den inbetalda kvarskatten på titeln, medan det i nuvarande system är skillnaden mellan den vid taxeringen fastställda slutliga skatten och av arbetsgivaren avdragen preliminär skatt som redovisas på titeln. Detta innebär att titelns inkomster ökar, trots att någon inbetalning inte har skett. Även denna skillnad, mellan det inbetalda beloppet och det debiterade, redovisas på titeln . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting av intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkomster. Statsbudgetens totala inkomster blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 639,7 649,2 651,4 672,8 701,8 Diff. BP 22,0 18,6 0,6 -4,0 Statsbudgetens totala skatteinkomster blev högre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Orsaken är bl.a. att lönesumman och realisationsvinsterna blev högre än tidigare beräknat. I avsnitt 6.4 presenteras en mer utförlig uppföljning av skatteinkomster. 2002 beräknas inkomstökningen bli något lägre jämfört 2001 och 2002. Den relativt svaga utvecklingen beror främst på betalningsförskjutningar och regelförändringar. För många inkomsttitlar överensstämmer den periodiserade skatten i stort sett med den kassamässiga. Det som skiljer är att uppbörden sker med en månads eftersläpning. Denna redovisning gäller för flertalet inkomsttitlar under Skatt på varor och tjänster, Övriga inkomstskatter och Övrig skatt på egendom. Den kassamässiga fastighets- och förmögenhetsskatten är den periodiserade skatten . Dessa skatter ingår i den samordnade uppbörden och omförs från inkomstskattetitlarna andra året efter inkomståret. För de skatter som redovisas över skattekontot är redovisningen speciell, varför de kommenteras nedan. En ytterligare skillnad mellan de periodiserade skatterna och de kassamässiga är att tillkommande, restituerade, indrivna och restförda skatter ingår i den kassamässiga redovisningen men inte i den periodiserade. Tillkommande skatter och restitu- tioner beror på omprövningsbeslut av tidigare års taxeringar. 1111 Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor Prognos /Utfall Prognos 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 46,2 37,1 39,7 45,1 47,9 Kassamässig redovisning 39,8 56,1 34,2 39,8 48,7 I den periodiserade redovisningen utgörs fysiska personers inkomstskatt av nettot av statlig inkomstskatt på förvärvs- och kapitalinkomster, medgivna skattereduktioner samt skattetillägg m.m. På titeln inbetalas emellertid även inkomstskatt, allmän pensionsavgift, egenföretagaravgifter, fastighets-, förmögenhets- och mervärdesskatt. Alla dessa skatter utom kommunalskatten omförs till andra inkomsttitlar på statsbudgeten. Allmän pensionsavgift och egenföretagaravgifter omförs preliminärt under inkomståret . Mervärdesskatten omförs året efter inkomståret medan övriga skatter omförs andra året efter inkomståret. Kommunalskatten utbetalas med ett preliminärt belopp, som fastställs i december året innan inkomståret, medan en slutreglering görs andra året efter inkomståret. Skillnaden mellan de kassamässiga och periodiserade skatterna redovisas i tabell 6.9. Tabell 6.9 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt -6,3 19,0 -5,5 -5,3 0,8 varav omföringar -0,6 0,1 0,7 4,5 5,1 varav kommunalskatt 7,1 8,0 -3,9 -3,9 0,6 varav betalningsförskjutn ingar -9,5 14,1 0,3 -3,2 -1,3 varav övrigt -3,4 -3,2 -2,6 -2,7 -3,5 En förklaring till skillnaden mellan den kassamässiga och periodiserade skatten är att storleken på de skatter som omförs varierar mellan åren. Omföringarna påverkar titeln positivt samtliga prognosår.