prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Från anslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. täcks kostnader - för att infria statliga garantier enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. (upphävd 1987:424), - för räntestöd m.m. till varvsindustrin enligt förordningen (1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering (upphävd 1992:1064) eller motsvarande äldre bestämmelser, - för bidrag till för att till viss del täcka förluster på grund av tidigare garantigivning av de dåvarande regionala utvecklingsfonderna (jfr prop. 1983/84:40 bil. fattas inga nya beslut om stöd enligt några av dessa bestämmelser. Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från anslaget görs således inte längre. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 12 000 Beräknat minskat åtagande - 6 000 Förslag 1999 6 000 G2 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Tabell 9.2 Tusental kronor 15 000 1999 Förslag 15 000 2000 Beräknat 15 000 2001 Beräknat 15 000 Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av . Regeringens överväganden I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheten vid till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även det framtida an- svaret för AB kanalbolag. ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värde som ett kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall därför även i fortsättningen äga AB kanalbolag i vilket kanalbolaget och kanalfastigheten skall vara en sammanhållen enhet. Finansiering av kanalens upprustning skall säkerställas genom statsmakternas försorg. Efter riksdagsbeslutet om bolagisering har förvaltningen av aktierna i överförts från till Kammarkollegiet. Fr.o.m. förvaltar Närings- och aktierna i . Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Tabell 9.3 Tusental kronor 3 000 1999 Förslag 75 000 2000 Beräknat 45 000 2001 Beräknat 45 000 Anslaget disponeras för kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. De utgifter som belastar anslaget är kostnader i samband med förvaltningen av företag med statligt ägande. Regeringens överväganden har i olika sammanhang beslutat att förvaltningen av företag med statligt ägande skall ske på ett aktivt och professionellt sätt. Syftet med anslaget är att möjliggöra detta. har också vid olika tillfällen beslutat om inriktningen och omfattningen för hur anslaget får disponeras. En översyn av hur anslaget på bästa sätt disponeras sker kontinuerligt. har beslutat att anslaget får disponeras för att täcka sådana kostnader som kan uppkomma vid ägarförvaltningen av samtliga statligt ägda bolag för erforderliga utredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder (prop. 1997/98:1 utg.omr. 24, bet. 1997/98:NU1, rskr. 1997/98:130). Anslaget fick också tills vidare belastas för att täcka kostnader för förändring av ägandet, omstrukturering och åtgärder samt i viss omfattning kapitaltillskott i enlighet med bemyndigande för förvaltning av åtta statligt ägda företag (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Vad gäller kapitalinsatser får det dock ske högst i sådan omfattning att den faktiska belastningen motsvaras av extra utdelningsinkomster eller försäljningsintäkter. har också beslutat att anslaget får disponeras för att täcka vissa kostnader som kan uppkomma till följd av försäljning av aktier m.m. för de företag som anges i regeringens proposition 1991/92:69 (prop. 1996/97:1 utg.omr. 24, bet. 1996/97:NU1, rskr. 1996/97:120). Dessa villkor för hur anslaget får disponeras bör gälla även i fortsättningen, dock med följande tillägg. Enligt regeringens uppfattning bör anslaget för ägarförvaltning kunna utnyttjas för alla de företag med direkt statligt ägande som redovisas i regeringens årliga redogörelse till över företag med statligt ägande. Kapitaltillskott, förvärv av aktier m.m. får dock endast belasta anslaget efter beslut av i varje enskilt fall. När beslut fattas rörande utförsäljning, bildande eller omstrukturering av företag kan i vissa fall inte alla kringkostnader som är nödvändiga för att genomföra den av beslutade förändringen förutses. Anslaget bör få disponeras för denna typ av oförutsedda kostnader. Efter den s.k. fempartiuppgörelsen om de framtida pensionerna beslöt att ett statligt fondbolag skulle bildas i syfte att erbjuda fondsparade inom ramen för premiepensionssparande i konkurrens med marknadens aktörer i övrigt (prop. 1997/98:151 , bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:316). Detta bolag, under namnändring till , är bildat. Att bygga upp och göra bolaget känt för marknaden är förenat med betydande kostnader. Regeringen föreslår att erforderliga ägarinsatser skall belasta anslaget. Finansieringen för anslagsökningen budgetåren 1999 2001 sker genom omfördelning från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansfövaltning, anslagen B1 Åtgärder för att stärka det finansiella systemet och B2 Avgift till Stadshypotekskassans grundfond. Staten äger direkt genom Närings- och och via Förvaltningsaktiebolaget av aktierna i . Regeringen har av bemyndigats att under vissa förutsättningar besluta om en minskning av statens ägarandel i bolaget till lägst (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Bemyndigandet avsågs endast omfatta möjlighet för regeringen att ta ställning till eventuella förslag om nyemission, men inte direkt avyttring av aktier. har beslutat att föreslå den ordinarie bolagsstämman att besluta om en utdelning till aktieägarna av ett nybildat bolag innehållande produktiv skogsmark samt därtill hörande skogsbruksrörelse. Staten har som aktieägare i i ett uttalande ställt sig positiv till styrelsens förslag. Staten avser att medverka till att beslutet om utdelningen fattas vid AssiDomäns ordinarie bolagsstämma . Efter utdelningen kommer staten att ha samma ägarandel i det utdelade bolaget som i . Överlåtelse av mark från till det bolag som avses att delas ut förutsätter tillstånd enligt jordförvärvslagen (1979:230) av berörda myndigheter. Regeringen har också i samband med AssiDomäns styrelsebeslut uttalat avsikten att staten skall lägga ett offentligt bud på samtliga aktier i det utdelade bolaget i syfte att nå en ägarandel på i detta bolag. Betalningen avses att utgöras av en del av de aktier i som staten äger. Avsikten är att göra ett rent byte utan kontanter. Detta sker när det faktiska byteserbjudandet lämnas. Erbjudandet till aktieägarna i det utdelade bolaget skall ske på villkor som är marknadsmässiga och skäliga. Staten kommer härvid at beakta prissättningen av aktierna i de båda bolagen, fundamentala utgångspunkter för värdering av skogsmark i samt andra faktorer som kan anses utgöra väsentligt beslutsunderlag för bestämmande av en bytesrelation. Staten kommer efter bytet, om samtliga aktieägare i det utdelade bolaget accepterar villkoren, att äga av ett skogsbolag och en minoritetsandel i . Storleken av denna andel går inte nu att beräkna men regeringen gör bedömningen att staten även efter aktiebytet kommer att vara den dominerande ägaren i . Som positiva effekter av ett separat statligt skogsbolag kan t.ex. nämnas: - Arrendering av mark vilket underlättar markbyten på kommersiella villkor med andra markägare. - Konkurrensen om vedråvara, vilket innebär att veden kommer att säljas på en kommersiell och öppen marknad samt att köpsågverk kan ha lättare att få tillgång till vedråvara. Detta innebär att bolagets kunder kommer att behandlas på ett affärsmässigt och likvärdigt sätt, inte minst gäller detta möjligheterna för köpsågverken i inlandet och deras råvaruförsörjning. kommer inte att erhålla någon särställning. Vidare kommer det att bli lättare att till staten överföra mark för statliga ändamål t.ex. för naturvårdsändamål. Sådan överföring skall ske på affärsmässiga villkor. Vissa av de markområden som tillförs bolaget är särskilt värdefulla ur naturreservatssynvinkel, t.ex. och . De marker som är skyddsvärda och av icke- kommersiell natur bör förvaltas av . Det kan även bli aktuellt med överföring av mark från till bolaget för att uppnå en renodling av verksamheterna i bolaget resp. myndigheten. Det är dock viktigt att påpeka att all eventuell framtida överföring av mark till en annan ägare skall ske på affärsmässiga villkor. Det ankommer på regeringen att vid förvaltningen av skogsbolaget följa här angivna riktlinjer. För att minska statens ägarandel i AssiDomän på angivet sätt behövs ändring av nuvarande bemyndigande för regeringen i fråga om förvaltningen av statens aktier i bolaget. Med hänsyn till att staten efter aktiebytet kommer att vara minoritetsägare i bör regeringen i likhet med vad som är fallet med statens minoritetsinnehav i andra bolag ha befogenhet att disponera över innehavet. Detta regleras även i 26 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Utöver det som sägs i denna lag motiveras även detta av att staten som ägare bör ha samma rörelsefrihet som övriga ägare i börsföretag när det bl.a. gäller att medverka i förändringar som gagnar bolaget och som därmed är positiva för ägaren. Det kan vara nödvändigt att snabbt ta ställning till nya förutsättningar vid t.ex en strukturaffär och då kan en av ägarna inte påverka tidsplanen. Regeringen bör därför ha medgivande att minska statens ägarandel genom det nämnda aktiebytet och även medverka i sådana beslut som innebär att statens ägarandel i utöver aktiebytet minskar. Vidare bör regeringen få bemyndigande att genom aktiebytet förvärva samtliga de aktier i ett skogsbolag som avses delas ut . G4 Avgifter till vissa internationella organisationer Tabell 9.4 Tusental kronor 18 630 1999 Förslag 23 329 2000 Beräknat 23 329 2001 Beräknat 23 329 Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till bl.a. följande internationella organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. - Internationella byrån för mått och vikt (BIPM) - metrologi (OIML) - Europeiska organisationen för provning och kontroll (EOTC) - Organisationen för intellektuell äganderätt () - Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG) - Internationella nickelstudiegruppen (INSG) - EUREKA - EFTA, Ädelmetallkonventionen - COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete) - - - () - Internationella rådet för samarbete på tullområdet - - Internationella kaffeorganisationen (ICO) - Internationella kakaoorganisationen (ICCO) - Internationella naturgummiorganisationen (INRO) - Internationella byrån för utställningar i Regeringens överväganden Från anslaget finansieras också kostnader för råvarulagring enligt internationella naturgummiavtal. Såväl köp till som försäljning från avtalets buffertlager kan förekomma i syfte att stabilisera världsmarknadspriset. Inkomster vid försäljning återförs till medlemsländerna. De krediteringar av anslaget som därvid blir aktuella bör tillföras anslaget och krediteringar från tidigare budgetår bibehållas. Regeringen föreslår att anslaget minskas med . Minskningen skall finansiera en ökning av anslaget C2 Konkurrensforskning inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen bedömer att anslaget trots minskningen är tillräckligt för att finansiera avgifter och bidrag till organisationerna. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 24