prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen anser det väsentligt att resurser och ledig kapacitet utnyttjas optimalt och i detta perspektiv kan det vara lämpligt att t.ex. omfördela arbetsuppgifter med hjälp av tulldatasystemet. Vad gäller organisationsstruktur anser regeringen att antalet regioner bör begränsas i enlighet med utredningens slutsatser och remissopinionen. Det bör dock inte ankomma vare sig på regeringen eller att exakt fastställa denna. Istället är det trafikens och näringslivets behov samt statsmakternas krav på effektivitet och rationell klarerings- och kontrollverksamhet hos som bör vara styrande. Det bör ankomma på att närmare utforma organisationen utifrån dessa förutsättningar. Vad gäller gränskontrollmyndigheterna anser regeringen att dessa har en avsevärd operativ, organisatorisk och administrativ styrka som i samverkan kan bli ännu bättre. Ett konkret exempel är det samarbete som bedrivits mellan polis, tull och kustbevakning på där erfarenheterna är mycket goda avseende myndighetssamverkan. Under avsnittet effektiv gränskontroll nedan kommenterar regeringen myndighetssamverkan ytterligare. Regeringens bedömning: Regeringen avvisar förslagen om att regeringen skall utnämna cheferna närmast under verkschefen, om ett rådgivande organ som komplement till styrelsen samt om att verkschefen inte bör vara styrelsens ordförande. Vad gäller dimensioneringen av representationen i är denna föremål för en översyn inom . Utredningens förslag: Regeringen bör återta utnämningsmakten av de chefer som närmast verkschefen leder verksamheten samt förordna dessa med tidsbegränsade förordnanden. Detta skulle tydliggöra att den utnämnde har ett ansvar inför regeringen. Verkschefen bör därtill av bl.a. effektivitetsskäl inte vara styrelsens ordförande. Enligt utredningen har styrelsen med den ställning som denna har mer insyn i verksamheten än inflytande. Styrelsen bör därför kompletteras med ett rådgivande organ tillsatt tillsammans med näringslivet för att bl.a. tolka . Den internationella representationen i tullfrågor bör ses över. Den fasta representationen i bör öka och det omfattande resandet minska vilket skulle göra arbetet effektivare. Remissinstanserna: Av de som haft synpunkter är övervägande delen negativa till förslaget om att regeringen skall återta utnämningsmakten av cheferna under verkschefen. Likaså är de flesta instanserna negativa till förslaget om att styrelsen kompletteras med ett råd för tolkning av EU- regelverket samt att verkschefen ej bör vara ordförande. Vad gäller den internationella representationen i tullfrågor ger remissvaren ingen enhetlig syn. anser att detta skulle öka kontinuiteten i kontakter med EU. representation i anser att fördelarna med en förstärkt fast representation framför allt är kvalitativa. En av många fördelar är förbättrade möjligheter att driva svenska intressen. menar å andra sidan att fast personal i har svårt att hålla ett omfattande regelverk aktuellt och att personalen lätt marginaliseras. anser i sitt remissvar att det blir svårt för mötesdeltagare att delta vid följddiskussioner om tillräcklig sakkunskap saknas. Regeringen har emellertid erfarit att under arbetet med omstruktureringen av myndigheten ändrat uppfattning och anser att en förstärkning av representationen i skulle öka effektiviteten även i arbete. Skälen för regeringens bedömning: Vad gäller utnämningen av chefer har regeringen uttalat sig om detta i den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 1997/98:136) där det sägs att det skulle rimma dåligt med det till myndigheterna delegerade ansvaret för den inre organisationen om regeringen utnämner vissa avdelningschefer. Likaså avvisar regeringen förslaget om rådgivande organ som komplement till styrelsen. Som regeringen säger i den förvaltningspolitiska propositionen har formen med en lekmannastyrelse vid sidan om verkschefen sitt värde som forum för demokratisk insyn och medborgerligt inflytande. När det gäller vem som skall vara styrelsens ordförande ser regeringen ingen anledning att ändra den nuvarande ordningen som enligt regeringen fungerar tillfredsställande. Vad gäller dimensioneringen av representationen i sker en översyn av bl.a. denna fråga inom och utfallet av denna samt den efterföljande beredningen avvaktas innan slutlig ställning kan tas. Regeringens bedömning: Det är en fråga för att utveckla formerna för samarbete med näringslivet. Regeringen ser positivt på arbetet med en servicetrappa . bör ständigt arbeta med att förenkla regler och procedurer. Utredningens förslag: Det finns behov av att i olika former utveckla tullprocesserna och införa nytänkande i tullarbetet vilket bl.a. kan uppnås genom en utvecklad dialog med näringslivet. bör därför få i uppdrag att inrätta ett med näringslivet gemensamt råd för utveckling av tullprocesser. En av de viktigaste faktorerna för kvaliteten i arbete är att de tulldeklarationer som lämnas in initialt är riktiga och fullständiga. Företagens intresse för detta kan stimuleras bl.a. genom olika typer av förmåner. bör därför få i uppdrag att utveckla en förmåns- trappa där varje steg består av tydliga förutsättningar och möjligheter. Detta skall premiera de företag som lämnar riktiga uppgifter från början och därmed öka kvaliteten i de tulldeklarationer som avlämnas. bör därtill även redovisa förslag till förenklade tullförfaranden där Internet är en viktig komponent så att även de företag som i tullsammanhang betraktas som små kan komma i åtnjutande av dessa. Utredningen anser vidare att formerna för överklagande av en tullmyndighets beslut i tullärende bör ses över så att överklagande sker till domstol istället för som till . har då möjlighet att inte bara vara normgivande utan även att ingripa. Med den nu rådande ordningen hämmas av jävsskäl att påverka beslutsprocessen. Remissinstanserna: Få har haft synpunkter på förslaget om råd för utveckling av tullprocesser men ingen är direkt negativ till detta. Vad gäller "förmånstrappan" går synpunkterna något isär, dock är de flesta positiva. ser en risk där frivillig kvalitetssäkring kan förorsaka "kö" av företag som tullen p.g.a. bristande resurser inte kan hantera. En rätt använd riskanalys där tullen kan identifiera företag som kan erbjudas förenklingar är bättre. Statskontoret och Riksåklagaren anser att förslaget torde strida mot det konstitutionella kravet på likabehandling. Nionde åklagarkammaren i anser att en kommersiellt motiverad förenkling alltid kan utnyttjas i kriminella syften. Den effekt som eftersträvas via förslaget erbjuds redan i och med hemtagningssystemet, minskad säkerhet vid import etc. Förslaget om utveckling av förenklade förfaranden samt förslaget om översyn av överklagandeprocessen har remissinstanserna genomgående sett positivt på. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser det väsentligt att utvecklar tullprocesser och inför nytänkande i tullarbetet. har bl.a. mot bakgrund av förslagen i utredningen påbörjat ett förändringsarbete inklusive organisationsförändringar som utgår ifrån tullarbetets processer (arbetsflöden). Att myndigheten har ett förtroendefullt samarbete med näringslivet anser regeringen också vara värdefullt som inslag i verksamheten. Det bör dock vara en fråga för att utveckla formerna för detta. När det gäller utvecklingen av en "förmåns- trappa" har regeringen erfarit att ett sådant arbete pågår inom . Myndigheten benämner dock detta för en servicetrappa vilket man anser vara en mer rättvisande beskrivning. Regeringen ser positivt på detta arbete vilket i likhet med det tidigare nämnda bör leda till att resurser frigörs att användas inom andra områden, exempelvis kontrollverksamhet. Självfallet måste en sådan utveckling stå i överensstämmelse med lagstiftningen och allmänna rättsliga principer. Regeringen förutsätter att detta beaktas i det fortsatta utvecklingsarbetet inom . Vad gäller förenklade tullprocedurer som utredningen föreslår anser regeringen att detta är något som ständigt bör arbeta med. När det gäller frågan om den nuvarande överklagandeordningen så har regeringen i enlighet med ovan givit (Fi 1997:03) i uppdrag att lämna förslag med den inriktning som utredningen föreslår. Regeringens bedömning: Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt att redovisa en strategi för effektivare narkotikabekämpning. bör tillsammans med Polisen och överväga hur en samordning av underrättelseverksamheterna kan ske. Vad gäller utökade befogenheter för att ingripa mot narkotikasmuggling är det nu inte aktuellt att föreslå ytterligare sådana. Regeringen anser även att gränskontrollmyndigheterna bör samverka. Utredningens förslag: Det finns enligt utredningen ingen rimlig möjlighet att enbart genom ökade resurser vid gränsen stoppa narkotikasmugglingen. En mer systematisk ansats behövs i gränskontrollarbetet och bör därför få i uppdrag att föreslå systematiska metoder för att öka beslagsnivån. I detta arbete bör riskprofiler och hotbildsanalys vara utgångspunkten. Enligt utredningen saknas en samsyn och samlad strategi mot narkotikasmugglingen mellan de tre gränskontrollmyndigheterna. Därför bör , och Polisen gemensamt få i uppdrag att se över hur underrättelseverksamheten bättre kan samordnas så att man dels arbetar mot en gemensam hotbild, dels kan använda varandras specifika kompetens och utrustning. befogenheter är enligt utredningen inte ändamålenligt utformade. I syfte att få en effektivare narkotikabekämpning bör därför få utökade befogenheter att ingripa mot narkotika under hela transportvägen dvs. att befogenheterna utsträcks till att gälla hela landet. bör även redovisa hur användandet av kontrollresurserna kan bli mer flexibelt. Remissinstanserna: Dessa är i huvudsak positiva till utredningens förslag. Vad gäller flexibiliteten i användandet av kontrollresurser anknyter vissa instanser till utredningens syn att det alltför inflexibla arbetstidsavtalet skulle vara en anledning till svårigheter att omfördela resurser där de bäst behövs. TCO och TULL-KUST menar att det självklart är behovet som skall styra arbetstiden men anser att det inte går att skylla på arbetstidsavtalet för att insatser som kostar pengar nedprioriteras. Ersättningen för obekväm arbetstid är en av de lägsta i hela statsförvaltningen menar man. anser att det finns stora möjligheter till lokala uppgörelser om förhållanden som rör verksamheten. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har erfarit att ett arbete pågår inom med att förbättra kontrollorganisationen och utveckla metoder för en effektivare kontroll. En intern utredning har tillsatts inom för att se över kontroll- och underrättelsearbetet, samverkan med andra myndigheter m.m. Regeringen har i regleringsbrevet givit i uppdrag att redovisa en strategi för effektivare narkotikabekämpning och i den rapport som presenterat med anledning av detta och som utgör en delrapportering av den interna utredningen redovisar myndigheten vad man vill göra i detta avseende. Man redogör för de områden inom gränsskyddsverksamheten där en effektivisering är möjlig bl.a. ökat IT-stöd, förbättrade arbetsmetoder, fördjupad kompetens, satsning på ny teknik samt samverkan dels inom myndigheten dels med andra myndigheter. Regeringen anser det viktigt att arbetet med att förbättra och förnya arbetsmetoderna fortsätter liksom att myndigheten använder modern teknik i kontrollarbetet för att öka effektiviteten. Även samarbetet med andra myndigheter bör utvecklas. Bl.a. med anledning av har regeringen givit gränskontrollmyndigheterna i uppdrag att utreda hur ett utökat samarbete kan ske inom ramen för befintliga resurser. I sin redovisning av uppdraget anger myndigheterna att samarbete pågår och att man utarbetar ett ramavtal på central nivå för att ytterligare förbättra förutsättningarna för samarbete. Regeringen anser att myndigheterna inom ramen för den allmänna samverkan även bör överväga hur en samordning av underrättelseverksamheterna kan ske. Så som brottsligheten är organiserad ingår ofta flera verksamheter i denna, exempelvis vapensmuggling, penningtvätt och narkotika varför det är viktigt att bl.a. underrättelsverksamhet även sker myndighetsövergripande. Vad gäller förslaget om utökade befogenheter för så har myndigheten genom en ny lagstiftning fr.o.m. (prop. 1997/98: 100, bet. 1997/98:SkU28, rskr. 1997/98:312) fått befogenhet att över hela landet kontrollera yrkesmässiga vägtransporter avseende punktskatter på alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter samt att ingripa mot skatteundandragande avseende dessa varor. Lagstiftningen har således trätt ikraft och regeringen är inte beredd att föreslå ytterligare befogenheter för . När det gäller flexibiliteten i användandet av kontrollresurser erfar regeringen att detta ingår i den omfattande översyn av verksamheten som sker inom . Den tilltänkta inriktningen av det omorganiserade med en sammanhållen myndighet, en tydligare strategisk ledningsfunktion liksom en regional organisation inom myndigheten med färre och större regioner, ger också förutsättningar för en ökad flexibilitet. Regeringens bedömning: Mot bakgrund av att kraven på brottsbekämpning har ökat kan det finnas anledning att överväga frågan om användning av tulldatasystemet i brottsbekämpningen. Regeringen är dock inte beredd att redovisa några ställningstaganden. Avseende narkotikabekämpningen har regeringen redovisat de samlade insatserna i en skrivelse till (Skr. 1997/98:172). Utredningens förslag: Narkotikasmuggling sker allt oftare som en del i ett större handelsmönster. För att följa varuströmmarna och kartlägga handels- och smugglingsmönster kan tulldatasystemet (TDS) användas. är dock inte detta möjligt eftersom systemet inte får användas i brottsbekämpande syfte. Reglerna för detta bör därför ses över. Prisutvecklingen på och totalkonsumtionen av narkotika är en bra indikator på förändringar på marknaden. Därför bör regeringen initiera en översyn av nuvarande och möjliga metoder att följa prisutvecklingen samt även ge i uppdrag att bedöma totalkonsumtionen av narkotika, alkohol och tobak. Remissinstanserna: Flertalet av de som haft synpunkter är positiva till att använda tulldatasystemet i brottsbekämpningen samt angående uppdraget till . Däremot råder det tveksamheter vad gäller förslaget om att följa prisutvecklingen. delar uppfattningen att priset kan ge viss vägledning om tillgången men att det ej är realistiskt att man skall rapportera prisbilden i varje enskilt fall (mer än 30 000 brott/år). På lokal nivå finns dessutom redan kunskap om prisbilden. Riksåklagaren och i anser att detta verkar omfattande och tidskrävande. Uppgifterna kommer inte att vara de snabba indikatorer som efterfrågas. Skälen för regeringens bedömning: Vad gäller användandet av TDS är det viktigt att poängtera den skillnad som föreligger när systemet nyttjas i olika syften. Tulldatasystemet tillkom för att förenkla och effektivisera dokumenthanteringen i den gränsöverskridande handeln. Överföringen av elektroniska dokument från företagen regleras rättsligt i tullagen (1994:1550) och tullregisterlagen (1990:137). Tullregisterlagen innehåller även regler om vilka uppgifter som får finnas i tullens register och för vilka ändamål tullen får använda denna information. Om TDS skall användas i brottsbekämpningen är detta således något som går utöver det som var avsikten när tullregisterlagen tillkom. Eftersom kraven på brottsbekämpande verksamhet har skärpts i och med den pågående internationaliseringen och till följd av våra gemensamma åtaganden inom EU-arbetet samt till följd av den ökande internationella organiserade brottsligheten, anser regeringen att det kan finnas skäl att överväga frågan. Regeringen är dock inte beredd att redovisa några konkreta ställningstaganden. Beträffande narkotikabekämpningen har regeringen i en skrivelse till (Skr. 1997/98: 172) redovisat de samlade insatserna inom narkotikaområdet samt planerade projekt och åtgärder. I skrivelsen påpekas att metoder skall utvecklas för att kunna mäta effektiviteten i myndigheternas arbete med narkotikabekämpningen. Regeringen har även tillsatt en kommission som med en bred ansats skall lägga fram förslag för att på lång sikt skapa bättre förut-sättningar för samordnade och intensifierade insatser mot narkotikamissbruket. En av kommissionens huvuduppgifter är att föreslå förbättringar av metoder och system för att öka kunskapen om och analysen av narkotikautvecklingen samt föreslå hur det samlade resultatet av samhällets insatser i förhållande till målet om ett narkotikafritt samhälle skall kunna mätas. Regeringens bedömning: Det är inte nu aktuellt att helt föra över ansvaret för punktskatterna till . Utredningens förslag: Någon förutsättningslös prövning av vilket statligt organ som bör administrera och kontrollera punktskatter har inte gjorts. Utredningen anser att det finns övervägande skäl som talar för att bör sköta denna hantering och föreslår att ges ansvar att såväl administrera som kontrollera efterlevnaden av punktskatterna. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som haft synpunkter är positiva till förslaget. påpekar att effektiviteten rörande brottsutredningar om undandragen punktskatt skulle öka påtagligt. Riksåklagaren () anser att fler skäl talar för att tullen skall ta hand om kontrollerna men att utredningen är något översiktlig om punktskatternas organisatoriska hemvist. Ytterligare överväganden och analys bör ske enligt RÅ. RRV anser det inte möjligt ta ställning utan en systematisk genomgång av alternativa lösningar. Dock talar enligt RRV en rad rimliga skäl för att punktskatterna skall hanteras av tullen. Endast , Särskilda skattekontoret i och i är direkt negativa och anger en rad skäl som talar för motsatsen. Skälen för regeringens bedömning: har som nämnts ovan fr.o.m. fått nya befogenheter för kontroll över hela landet avseende vissa punktskatter och verksamheten är under uppbyggnad inom myndigheten. Regeringen anser bl.a. mot bakgrund av detta att det inte nu är aktuellt att helt föra över ansvaret för punktskatterna till . Ett ställningstagande i denna fråga kräver erfarenheter om hur nya verksamhet utvecklas. Övriga frågor Kontrollverksamheten Målet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle. Narkotikapolitiska insatser syftar därför till att begränsa såväl tillgången som efterfrågan på narkotika. I syfte att stoppa tillförsel av och handel med narkotika spelar olika typer av kontrollåtgärder en central roll och tullnärvaron vid gränsen är ett medel att begränsa tillgången på narkotika i . Regeringen anser därför att i sin kontrollverksamhet skall fortsätta att ge högsta prioritet till narkotikakontrollen inom kontrollverksamheten. har redovisat en mycket kraftig ökning av beslagtagna mängder illegalt införd alkohol och tobak. Enligt vad regeringen erfarit är beslagsmängderna fortsatt mycket höga och regeringen vill därför understryka vikten av att även fortsättningsvis ger hög prioritet åt kontroll av denna typ av illegal införsel. I föregående års budgetproposition pekade regeringen på vikten av en förbättrad information till företagen bl.a. för att förbättra de avlämnade tulldeklarationernas kvalitet så att dessa från början innehåller riktiga och fullständiga uppgifter. Bakgrunden var bl.a. det rapporterat om att andelen felaktiga deklarationer tidigare varit mycket hög vilket givit såväl som importföretagen merarbete för att rätta dessa. Regeringen har mot bakgrund av detta i regleringsbrevet uppmanat att återrapportera andelen initialt riktiga och fullständiga deklarationer baserat på nya mätningar . I regleringsbrevet har regeringen även givit myndigheten i uppdrag att rapportera hur informationen till företagen inom utrikeshandelssektorn förbättrats. Problemen med alltför många felaktiga deklarationer uppmärksammades även av egen utredning Info-97 där verket även inventerat informationsbehovet hos företagen. Som ett resultat av utredningen har antagit en ny policy för information gentemot företagen. I denna anger man att skall ge bra information till näringslivet i syfte att få företagen att lämna rätt uppgifter från början som en förbättrad information underlättar utrikeshandeln och ökar näringslivets konkurrenskraft. Regeringen anser det vara ett mycket positivt steg som tagit genom att anta denna informationspolicy. har även inkommit med redovisning enligt uppdraget i regleringsbrevet där man redogör för den praktiska tillämpningen utifrån den antagna informationspolicyn. Där redovisar bl.a. att man centralt har inrättat ett informationsråd med ansvar för att målen i informationspolicyn nås. Regionalt har utsetts särskilda tullinformatörer som är informationsansvariga inom respektive myndighet. Man har identifierat de målgrupper som i första hand skall få bättre information samt även inlett arbete med att få ett för hela landet gemensamt telefonnummer till de upplysningscentraler som finns regionalt. Regeringen avser att även följa upp hur informationspolicyn genomförs. Regeringen angav ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) att arbetet med förenklingsfrågor är en prioriterad fråga såväl nationellt som på gemenskapsnivå. Detta innebär att regeringen avser att förenkla företagens hantering av tullfrågor. Det pågår även ett arbete med denna inriktning inom EU där det diskuteras förslag om ändringar i tullagstiftningen. Med de erfarenheter nu har av EU- arbetet bör möjligheter finnas att presentera konkreta förslag till förenklingar i inom tullområdet. Det är således en mycket viktig uppgift för att i samråd med andra berörda myndigheter och med näringslivet utarbeta väl underbyggda och konkreta förslag till förenklingar av vilka kan presenteras som svenska förslag i det fortsatta förhandlingsarbetet inom unionen. övervägs inom ramen för (Fi 1997:03) möjligheterna att förenkla den nationella tullagstiftningen. När det gäller tillämpningar av såväl som det nationella regelverket bör myndigheten initiera en systematisk genomgång av dessa tillämpningar i syfte att överväga förenklingar av tullhanteringen både för företagen och för . Regeringen avser att ta ytterligare initiativ i denna fråga och kommer i regleringsbrevet närmare precisera kraven på . Regeringen har tidigare i olika sammanhang pekat på vikten av en fortsatt rationalisering och effektivisering av tullverksamheten som bl.a. kan åstadkommas genom en fortsatt datorisering. Genom uppdrag i regleringsbrev har ålagts att rapportera hur denna fortskrider och att vidta åtgärder för att ytterligare utveckla användandet av informationsteknik (IT). I rapporteringen som presenterats från belyser myndigheten bl.a. vad man genomfört , kostnader för IT-verksamheten, det fortsatta utvecklingsbehovet samt vad detta kräver för resurser. anger i sin skrivelse att processen med omställningen av systemen pågår och kommer att vara avslutad . Detta omställningsarbete tillsammans med andra tvingande systemrevisioner som datoriseringen av det nya transiteringsförfarandet, den kommande anslutningen till det speciella informationssystem som används inom Schengen samt omställningar inför ett eventuellt införande av den gemensamma valutan euro är omfattande och kommer enligt att ta stora resurser i anspråk . I rapporten anger även att man med anledning av detta tvingas till hårda prioriteringar inom IT- verksamheten. Regeringen utgår i detta sammanhang ifrån att genomför de projekt som redovisas i rapporten så att dessa ej fördröjs. Att tillvarata informationsteknikens möjligheter är ett viktigt medel för att effektivisera tullarbetet och regeringen vill betona vikten av att tillräckliga investeringar görs för att kraven på verksamheten skall . Av särskild vikt beträffande IT-verksamheten är omställningsarbetet . Enligt de uppgifter som anges kostar den löpande IT- verksamheten ca . Dessutom investeras ca i bl.a. tulldatasystemet samt i en ny teknisk plattform.