prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Ny teknik är en av förutsättningarna för att utvecklingen skall gå mot ökad ekologisk hållbarhet, exempelvis vad gäller energi- och annan resurseffektivisering samt renings- och återvinningsteknik. Men också kunskap om organisation, levnadsvanor och normer spelar en stor roll. Forskning och kunskapsuppbyggnad om miljö och hållbar utveckling Regeringen har givit i uppdrag att utveckla och konkretisera det svenska programmet för forskning till stöd för en hållbar utveckling. Uppdraget skall redovisas för att ingå i underlaget för nästa forskningspolitiska proposition. gav regeringen i uppdrag att se över resurserna till forskning om miljögifter. Uppdraget skall redovisas . verkar också för att miljöforskning och stöd för en hållbar utveckling skall ges ett stort utrymme i EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen höjda anslag för miljörelaterade frågor. När det gäller Allmän miljö och naturvård, utgiftsområde 20, beräknas en förstärkning bl.a. för att upprätthålla och vidareutveckla baskompetensen om miljögifter samt för att utveckla system för indikatorer. miljöövervakning föreslås få höjda anslag 2001 med till en nivå på totalt . I utvecklingen av uppföljningssystemen för en ekologiskt hållbar utveckling är informationsförsörjning med geografiska data en tillgång. Regeringen har ekonomiska vårproposition presenterat en särskild satsning för att stimulera en ökad användning av geografiska data och informationssystem inom den offentliga sektorn. Miljövårdberedningen har på regeringens uppdrag utrett frågan om ett för ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen beslutade i enlighet med Miljövårdsberedningens förslag om inrättandet av ett sådant centrum. Kunskapscentret skall lokaliseras till och bli en egen myndighet med uppgift att stödja arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Centret skall stimulera kontakter mellan praktiker och forskare och vara en länk som gör att kunskaper i forskarvärlden kommer praktikerna till godo och ser till att angelägna frågor når forskarna. En viktig uppgift är att stödja kommunerna i arbetet med att ta fram och genomföra de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet samt att sprida erfarenheter från dessa program. Centret skall starta sin verksamhet . Energiteknik Det nya energipolitiska programmet som inrättades omfattar . Programmets huvudinriktning är en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att utveckla kommersiellt lönsam teknik för el- och värmeproduktion från förnybara energikällor och för energieffektivisering. , som inrättades , ansvarar för genomförandet av merparten av programmet. Huvuddelen av det energipolitiska programmet trädde i kraft . Programmet har föregåtts av ett mångårigt statligt stöd till forskning, utveckling och demonstration avseende ny energiteknik. invigdes ett biobränslebaserat kraftvärmeverk i . är integrerat med en pelletfabrik för biobränslen, vilket förväntas öka konkurrenskraften för denna teknik. I har ett pilotprojekt avseende svartlutsförgasning initierats. De aktuella projekten ingår i det program som inrättades för att utveckla ny teknik för elproduktion med biobränsle inom ramen energipolitiska övererenskommelse. I budgetpropositionen för kommer regeringen att samlat redovisa de resultat som har uppnåtts genom de energipolitiska programmen. Inom ramen för det lokala investeringsprogrammet har , d.v.s. en fjärdedel av den totala bidragssumman som fördelats , gått till åtgärder som skall göra energianvändningen effektivare och mindre miljöbelastande. Ett stort antal åtgärder innebär att uppvärmning med fossila bränslen eller direktverkande el ersätts med olika typer av biobränslen, oftast flis. Det finns också många projekt för anslutning till eller utbyggnad av fjärrvärme och nätvärme. kombineras detta med introduktion av biobränslen. Många kommuner satsar också på biogas. Många åtgärder går ut på att öka rötning av bl.a. slam från reningsverk, livsmedelsavfall från hushåll, livsmedelsindustrier samt gödsel och grödor från jordbruket. Såväl storskaliga som småskaliga anläggningar kommer att byggas liksom distributionssystem och utrustning för att uppgradera den producerade gasen till fordonsbränsle. Transportforskning och byggforskning I det transportpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) gör regeringen bedömningen att långsiktig hållbarhet är ett av tre prioriterade områden inom strategisk transportforskning. Inom tillämpad transportforskning hör miljöanpassade transporter och drivmedel till de områden som prioriteras. I beslutet förstärks Kommunikationsforskningsberedningens anslag med för att bl.a. möjliggöra forskning och systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter. Ett mål för statens insatser för forskning inom plan-, bygg- och bostadssektorn är att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande. har som mål att främja sådan forskning. Rådet skall också verka för ett ökat europeiskt samarbete inom byggforskningen och till initiering av svenska forskningsprojekt med stöd av medel från Europeiska gemenskapen. I betänkandet En ny plan-, bygg och bostadsforskning (SOU 1997:182) har föreslagits att byggforskning skall koncentreras till vissa prioriterade samhällsområden. Som exempel på prioriterade områden nämns resurseffektivitet och kretsloppsfrågor i byggandet och boendet. Teknikupphandling som instrument att driva teknikutvecklingen Teknikupphandling är en viktig brygga mellan forskning och utveckling och fullskalig tillämpning av ny kunskap. Kontinuiteten från teknik- upphandling till marknad är viktig. teknikupphandling av energieffektiv teknik har visat hur beställarkraft och kontinuitet kan åstadkommas inom sektorer med många små beställare. Miljöteknikdelegationen använder teknikupphandling som ett av flera instrument för att driva på teknikutvecklingen. Miljö och miljöteknik berör nästan alla sektorer (miljö, utbildning, näringspolitik etc). De anslagna medlen om skapar inte utrymme för att driva storskaliga projekt av investeringskaraktär. För att ge så stor effekt som möjligt av insatta medel och resurser har arbetet inriktats på att ta fram metoder för att driva på teknikutveckling inom fyra prioriterade områden: transport, byggande och boende, livsmedel och lantbruk samt marksanering. Bland de projekt som Miljöteknikdelegationen startat finns tävlingar för att demonstrera och verifiera bra marksaneringstekniker respektive teknik för miljöanpassning av enskilda avlopp, en nationell tävling för att få fram kommersialiserbara miljöanpassade innovationer och produktidéer, kravspecifikationer för bl.a. smörjfetter,. teknikupphandling av bränsleflexibla småbilar, inventering och information om teknik för att ta hand om PCB i fastigheter, inventering av miljöanpassade lösningar i ekobyggen etc. Regeringen har ekonomiska vårproposition föreslagit att Miljöteknikdelegationen skall tillföras från den s.k. kretsloppsmiljarden. Delegationen avser att under återstoden av 1998 samt 1999 fortsätta arbetet inom ovan nämnda prioriterade områden Byggkostnadsdelegationen (dir. 1996:38) har i uppdrag att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader för bostäder. Som ett led i sitt arbete att främja nytänkande har delegationen genomfört en teknikupphandling av nya byggsystem som redan vid en måttlig produktionsvolym kan ge betydande kostnadssänkningar. Teknikupp- handlingen resulterade i att cirka 70 förslag presenterades. Byggnads- delegationen valde efter en anbudsprövning att lyfta fram fyra förslag som särskilt intressanta. De representerar exempel på ny teknik för stom- och väggsystem i betong, stål och trä. Ett prototyphus är under uppförande i kommun och ytterligare två prototyphus kommer att byggas. 3.5 Social välfärd miljö och hälsa, utbildning, kultur Grundvalen för omställningen till ekologisk hållbarhet är människors engagemang och kunskap. Ekologiskt hållbar utveckling är i sin tur grundvalen för viktiga välfärdsaspekter som en god hälsa och en god livsmiljö. Miljö och hälsa I ett av de tre delmålen för ekologiskt hållbar utveckling uttrycks skyddet av miljön explicit. Regeringens övergripande mål för detta är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Ett omfattande arbete har genomförts i samband med miljöpropositionen, i vilken de 15 föreslagna miljökvalitetsmålen anger önskvärd kvalitet för bl.a. luft, grundvatten, sjöar och vattendrag, skogar och mark samt bebyggd miljö (se även avsnitt 2.2.1). I det transportpolitiska beslutet anges etappmål för trafikutsläppen av viktiga luftföroreningar och klimatgaser samt buller. Etappmålen innebär kraftiga utsläppsminskningar av bl.a. kväveoxider, svavel och flyktiga organiska ämnen . Regeringen aviserar i den transportpolitiska propositionen sin avsikt att även utveckla etappmål för trafikens hälsoeffekter, kretsloppsanpassning och transporternas inverkan på natur, kultur- och bebyggelsemiljön samt den biologiska mångfalden. I miljöpropositionen beskrivs sambanden mellan de föreslagna etappmålen för transportsektorn och de övergripande nationella miljökvalitetsmålen. Miljöpropositionen behandlar också en hållbar kemikaliepolitik med syfte att skydda människors hälsa och miljön. I propositionen redovisas ett antal riktlinjer och regeringen avser verka för att dessa riktlinjer skall vara genomförda redan inom 10 . Nyproducerade varor som introduceras på marknaden skall i huvudsak vara fria från långlivade och bioackumulerbara ämnen eller ämnen som är cancerframkallande, arvsmassepåverkande eller hormonstörande. Nyproducerade varor bör dessutom vara fria från kvicksilver, bly och kadmium. Dessutom får långlivade och bioackumulerande ämnen endast förekomma i produktionsprocesser om företagen kan visa att hälsa och miljö inte kommer till skada. Regeringen avser låta utreda de närmare förutsättningarna som skall gälla för riktlinjerna. Inom ramen för regeringens förslag till bekämpningsmedelsprogram 1997 2001 som presenterades i propositionen Hållbart fiske och jordbruk förelås en rad åtgärder för att minska hälso- och miljöriskerna med bekämpningsmedel inom jordbruket. Ett nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterad ohälsa kommer att ingå som en del av den parlamentariska beredningens arbete för utveckling av miljömålen. Utbildning Människan kan påverka omställningsarbetet i många av sina roller, som enskild medborgare, som konsument, som yrkesarbetande eller som medlem i olika organisationer. För att förverkliga omställningen till ekologisk hållbarhet krävs kunskap, förmåga och vilja hos individerna att förändra sina beteenden. Utbildningsväsende och studieförbund har därför en viktig roll i omställningsarbetet. Miljöperspektivet är ett av de fyra perspektiv som skall genomsyra undervisningen i skolan enligt den nuvarande läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, Lpo94. Läroplanen har anpassats till att även omfatta förskolan och fritidshemmen. Läroplanens mål har i samband med detta kompletterats när det gäller livsstilens betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling. Även förskolans läroplan, som gäller , framhåller att förskolans verksamhet skall präglas av ett ekologiskt förhållningssätt. Regeringen har tagit initiativ till en möjlighet för skolor att utnämnas till miljöskolor. Syftet med detta är att stimulera undervisning för en hållbar utveckling. Regeringen har utfärdat en förordning om utmärkelsen (SKOLFS1998:122). Enligt förordningen får tilldela förskolor, skolor inom det offentliga skolväsendet samt fristående skolor och riksinternatskolor utmärkelsen . För att få utmärkelsen krävs att elever och personal i skolan gemensamt arbetar för att undervisningen och verksamhet i övrigt skall vara inriktad mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Skolan skall också arbeta för att alla individer i skolan kommer till insikt om vikten av en god arbetsmiljö och hälso- och friskvård. Skolan skall vidare uppfylla de ytterligare villkor i fråga om verksamhet, arbetsmiljö, hälsoarbete och fysisk miljö som föreskriver för varje skolform. är en av de myndigheter som har fått ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Det lokala arbetet med , som pågår i alla kommuner, bygger till stor del på enskilda människors och intresseorganisationers engagemang och drivkraft. Regeringen tillsatte en nationell samordnare för att ytterligare stötta det lokala arbetet med och ge de lokala Agenda 21-kommittéerna en medpart från den statliga sektorn. Samordnaren skall bl.a. sprida erfarenheter om metoder och arbetssätt inom Agenda 21-arbetet. I samband med att kommunerna söker stöd från det lokala investeringsprogrammet skall en beskrivning göras av pågående och kommande arbete avseende ekologisk hållbarhet. Förekomsten av och innehållet i folkbildnings- och utbildningsinsatser skall bl.a. redovisas i kommunernas ansökningar. Folkbildningen, särskilt studieförbunden, har här en viktig uppgift i arbetet med att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Kultur Det hållbara samhället måste baseras på en varsam förvaltning av redan gjorda investeringar och av det som utgör vårt gemensamma kulturarv. Kulturen är på det sättet både en grund och en förutsättning för ett hållbart samhälle. Kultursektorn kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling genom sin mångfald av verksamheter med anknytning till frågor om samhällsutveckling och kulturella perspektiv. Miljöns kulturvärden är intimt kopplade till naturvärdena och en ökad samverkan inom natur- och kulturmiljöarbetet har därför etablerats. I miljöpropositionen betonar regeringen betydelsen av en ökad samverkan mellan naturvården och kulturmiljösektorn. I finns bl.a. bestämmelser som rör natur- och kulturmiljön. Bl.a. införs ett helt nytt skyddsinstrument benämnt kulturreservat. I propositionen Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158) anger regeringen att en helhetssyn på skogens natur- och kulturmiljövärden är en förutsättning för att nå framgång i det fortsatta arbetet med att bevara och utveckla skogens miljövärden. Regeringen har beslutat att Riksantikvarie- ämbetet skall ha ett särskilt ansvar när det gäller kulturmiljösektorns arbete för en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen har lyft fram Arkitektur, formgivning och design som ett nytt och prioriterat kulturpolitiskt område. Ett brett arbete inom de myndigheter och organisationer som är berörda har initierats och målsättningen är att höja kvaliteten på det som byggs och produceras. Regeringen har också särskilt uppmärksammat storstädernas kulturmiljövärden och arkitektoniska kvaliteter genom förslaget om en treårig satsning inom detta område i Utveckling och rättvisa en storstadspolitik för 2000-talet (prop. 1997/98:165). 3.6 Samhällsplanering, byggande och transporter Ekologisk hållbarhet bör utgöra ett gemensamt mål för all samhällsplanering. En omställning av hela samhället till ekologisk hållbarhet kan inte ske utan att byggnader, transportsystem och annan infrastruktur miljöanpassas och görs mer resurseffektiv än . Regeringen har i miljöpropositionen som ett av 15 miljökvalitetsmål föreslagit målet en God bebyggd miljö . Målet innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. En god inomhusmiljö skall främjas. Samhällsplanering Planeringsperspektivet bör vidgas så att ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter samordnas med bebyggelseplaneringen och hushållningen med naturresurser. Kommunerna, som har det huvudsak- liga ansvaret för den fysiska planeringen, spelar en central roll i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Likaså är det regionala perspektivet väsentligt när det gäller näringsliv och infrastruktur samt gränsöver- skridande miljöproblem. Ökade krav ställs på samordning och samverkan mellan de skilda formerna av samhällsplaneringen. Framför allt är det angeläget att utveckla den mellankommunala och regionala samord- ningen. Regeringen föreslår i miljöpropositionen att de nationella miljökvalitetsmålen tillsammans med övriga nationella mål skall vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. Genom samverkan över sektorsgränser i samhällsplaneringen skall statliga och kommunala myndigheter främja en ekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljö för alla. Regeringen gör bedömningen att kommuner och länsstyrelser bör samverka i arbetet med att samlat och över sektorsgränserna konkretisera och följa upp de nationella miljökvalitets- målen i den lokala och regionala samhällsplaneringen. Byggande Flera uppdrag har genomförts på regeringens initiativ beträffande bl.a. kretsloppstänkande, resurseffektivitet och en förbättrad inomhusmiljö inom byggsektorn. I den bostadspolitiska propositionen (prop. 1997/98:119) redovisade regeringen olika förslag för att nå en hållbar utveckling, bl.a. ett särskilt investeringsbidrag vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. Stödet kan användas till merkostnaderna för införande och tillämpning av teknik som minskar den fortlöpande belastningen på omgivningen. Regeringen har i propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) påtalat vikten av en god arkitektur, formgivning och design med hög kvalitet. Hög kvalitet och god utformning ger byggnader längre livslängd och innebär hushållning med såväl ekonomiska resurser som naturresurser. har tilldelats medel ur Kretsloppsmiljarden för att värna gammal byggteknik. Utgångspunkten är att traditionellt byggda hus ofta är både miljövänliga och långlivade. Inom ramen för det lokala investeringsprogrammet har ca , dvs. två femtedelar av den totala bidragssumman som fördelats , gått till åtgärder inom området boende och byggande. De flesta projekt berör flerbostadshus, men offentliga lokaler såsom skolor och sjukhus förekommer också. Bygg- och boendeprojekten omfattar en rad åtgärder med relevans för flera typer av miljöproblem. Som exempel kan nämnas miljöhänsyn i samband med materialval, energieffektivisering, effektivisering av vattenanvändning samt installation av system som underlättar källsortering av avfall och kompostering. Investeringar i närmiljön är också vanliga och ofta kopplade till grönområden. Likaså förekommer anläggande av våtmarker och dammar för lokalt omhändertagande av dagvatten bland bygg- och boendeprojekten. Transporter Den övergripande utgångspunkten i det transportpolitiska beslutet är att transportpolitiken skall bidra till en socialt, kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. I beslutet anges etappmål för trafikens utsläpp av viktiga luftföroreningar och klimatgaser. Regeringen bedömer att redovisade etappmål kan nås men att detta kräver insatser av ett stort antal aktörer. En kombination av olika styrmedel och incitament behövs för att åstadkomma en omställning till ett ekologiskt hållbart transportsystem. Skärpta tekniska krav kommer även att vara viktiga styrmedel. Regeringen bedömer dock att ekonomiska styrmedel av olika slag kommer att bli allt viktigare. De nationella planerna för transportinfrastrukturen för perioden 2007 fastställdes av regeringen . Den nationella stomnätplanen omfattar investeringar till ett värde av . Stomnätplanen innebär att satsningen på snabbtåg fullföljs samt att framkomligheten och effektiviteten för svensk godstrafik på järnväg förbättras. Den nationella väghållningsplanen omfattar och lyfter fram de projekt som har särskilt god effekt på trafiksäkerheten. Genomförandet av infrastrukturplanerna kommer att redovisas av och . Viktiga pågående och planerade investeringar är bl.a. , samt trafik- systemen i och . Färdigställandet av är i sitt slutskede. 3.7 Internationellt samarbete för ekologisk hållbarhet För att åstadkomma en ekologiskt hållbar utveckling krävs ett intensifierat och fördjupat internationellt samarbete. Uppföljningen av och genomförandet av är en central utgångspunkt i det internationella samarbetet. Strategin att skall vara en internationellt pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologisk hållbar utveckling förutsätter ett aktivt svenskt deltagande i olika internationella fora. Med stöd av de erfarenheter som vinns skall påverka och vara pådrivande främst inom EU, , , i internationellt konventionsarbete samt genom regionalt utvecklings- samarbete i vårt närområde. Inom ramen för reformprocessen inom FN pågår ett viktigt arbete för att åstadkomma en mer integrerad och systematisk hantering av miljö och hållbar utveckling inom alla . Bl.a. skall FN:s miljöprogram och kommission för boende och bebyggelse- frågor (UNCHS) ses över. Bland reformförslagen finns även ett förslag om att ombilda till ett organ för världens gemensamma resurser såsom världshaven och atmosfären. Konkreta förslag för hur FN skall stärkas på miljöområdet kommer att presenteras av FN:s generalsekreterare års möte med generalförsam- lingen. anser att det är av stor vikt att FN:s arbete på miljöområdet stärks och utvecklas och tar aktiv del i förberedelserna inför de reformbeslut på detta område som skall fattas vid generalförsamlingen . Ett arbete pågår även inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) som möts för att driva på och underlätta genomförandet av rekommendationerna i handlingsprogrammet . Inom har en strategi tagits fram för att bredda miljösamarbetet mellan medlemsländerna och utveckla organisationen till ledande inom området hållbar utveckling. Förslaget har fått ett brett stöd av medlemsländerna vid ett särskilt miljöministermöte inom samt vid det årliga rådsmötet för finans- och handelsministrarna. stödjer arbetet för hållbar utveckling inom och anser att organisationen har goda förutsättningar att bidra med analys av integreringen av ekonomiska, sociala och ekologiska aspekterna av hållbar utveckling. medverkar också i arbete med att utveckla indikatorer för miljö och hållbar utveckling samt i utvärderingar av olika länders miljöpolitik. Europeiska unionen i innebar en förstärkning av EU:s arbete för hållbar utveckling och av principen om integrering av miljöhänsyn inom olika politikområden. var pådrivande i denna fråga. Amsterdamfördraget innehåller ändringar i de grundläggande fördragen (Unionsfördraget och EG-fördraget) som berör ekologisk hållbarhet på tre områden: hållbar utveckling som ett övergripande mål för gemenskapen, integrering av miljön i andra politikområden och förhållandet mellan miljö och inre marknad. mål är att ekologiskt hållbar utveckling skall vara en viktig del av EU:s politik på alla relevanta områden. Det är därför av stor vikt att fördragsändringarna om hållbar utveckling och starkare krav på integrering av miljöhänsyn i andra sektorer följs upp med konkret politisk handling. har därför verkat för att sektorerna skall utarbeta kostnadseffektiva program för hållbar utveckling där ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter beaktas. har också verkat för att medlemsländerna skall enas om tydliga tidtabeller och uppdrag till såväl som relevanta ministerråd för att detta skall kunna realiseras.. På svenskt förslag beslöt toppmötet i att låta kommissionen ta fram ett strategidokument för hur miljöfrågorna skall integreras i EU:s sektorer. Huvudlinjerna i kommissionens dokument antogs vid toppmötet i .