prop · GM0374 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen beskrivs de senaste årens utveckling i omvärlden och dess betydelse för och säkerhet. Regeringen bedömer att den för grundläggande positiva säkerhetspolitiska utvecklingen fortsätter, även om osäkerheten om utvecklingen i består. Enligt regeringens bedömning ter sig ett invasionsföretag syftande till ockupation av inte möjligt att genomföra , förutsatt att vi har en grundläggande försvarsförmåga. Väpnade angrepp främst genom luften eller genom insatser mot begränsade mål i eller andra typer av avsiktliga hot och påtryckningar är dock enligt regeringens bedömning möjliga att genomföra även i nuvarande omvärldsläge. Regeringen föreslår att nästa försvarsbeslut skall omfatta åren 2002 - 2004. Regeringen lägger vidare fram förslag till säkerhetspolitikens mål och till försvarspolitikens inriktning samt i fråga om fortsatt utveckling av förmågan till anpassning. Regeringen lägger också fram förslag till inriktningar i två hänseenden. Den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar skall - 2004 vara mindre än ramen för . Ett omställningsbidrag anslås med och med . Den s.k. teknikfaktorn föreslås bli avskaffad . I propositionen lämnas förslag i fråga om operativa förmågor för det militära försvaret och till utveckling av Försvarsmaktens krigsorganisation. Vidare föreslås övergripande mål för det civila förvaret. I propositionen redovisar regeringen sina bedömningar bl.a. när det gäller personal, materielförsörjning och ledningsfrågor. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Ärendet och dess beredning 7 3 Inledning 9 3.1 Politiska utgångspunkter 9 3.2 Den fortsatta försvarspolitiska processen 12 4 De senaste årens utveckling i omvärlden och dess betydelse för och säkerhet 14 4.1 Den globala utvecklingen - några huvuddrag 15 4.2 Det europeiska och euro-atlantiska säkerhetssystemet 19 4.2.1 Europeiska unionen 20 4.2.2 () 21 4.2.3 Europeisk krishantering 21 4.2.4 Nato och dess reformering och utvidgning 22 4.2.5 Det utvidgade samarbetet i Partnerskap för fred (PFF) 23 4.2.6 () 24 4.2.7 Västeuropeiska unionen (VEU) 25 4.2.8 Konventionell rustningskontroll i 25 4.3 Nationella intressen 26 4.3.1 27 4.3.2 29 4.3.3 31 4.3.4 32 4.3.5 33 4.3.6 34 4.3.7 35 4.3.8 36 4.3.9 , och 37 4.3.10 38 4.4 Det säkerhetspolitiska läget i närområde 39 4.5 Militärstrategisk utveckling i närområde 40 4.5.1 Utvecklingen i den ryska krigsmakten 41 4.5.2 Militära operationsmöjligheter i närområdet 43 5 Säkerhetspolitikens mål och inriktning av försvarspolitiken m.m. 44 5.1 Försvarspolitikens avgränsning och roll i säkerhetspolitiken 44 5.2 Säkerhetspolitikens mål m.m. 48 5.3 Försvarspolitikens inriktning 51 5.4 Behov av beredskap och förmåga till anpassning 62 5.4.1 Beredskap 62 5.4.2 Fortsatt utveckling av förmågan till anpassning 65 5.5 Samband mellan hotbildsförändringar och totalförsvarsresursernas utveckling 72 5.5.1 Bakgrund och metod 72 5.5.2 Exempel på tänkta omvärldsutvecklingar (målbilder) 73 5.5.3 Sambandet mellan Försvarsmaktens uppgifter och operativa förmågor 75 5.6 Inriktning av deltagande med totalförsvarsresurser i internationellt säkerhetssamarbete 77 5.6.1 Former och legala grunder för internationellt säkerhetssamarbete 77 5.6.2 Internationellt säkerhetsfrämjande samarbete 80 5.6.3 Deltagande med försvarsresurser m.m. i fredsfrämjande verksamhet 90 6 Ekonomi 94 6.1 Internationell jämförelse 94 6.2 Utveckling av totalförsvarsutgifterna i - 2004 95 6.3 Totalförsvarets ekonomi - 2004 96 7 Det militära försvaret 101 7.1 Operativa förmågor och beredskap 101 7.2 utveckling 103 7.3 utveckling 108 7.4 Förmåga och organisation för internationellt säkerhetssamarbete inom det militära försvaret m.m. 111 7.5 Materielförsörjning 118 7.5.1 Behovet av materiel inom det militära försvaret 118 7.5.2 Försvarsindustri 119 7.5.3 Kompetensområden 120 7.5.4 Forskning och teknikutveckling 123 7.5.5 Materielförsörjningsprocessen 124 7.5.6 Exportstödjande verksamhet 125 7.5.7 Inriktning av mellanstatligt samarbete på materielområdet 126 8 Personal 129 8.1 Inledning 129 8.2 Totalförsvarsplikt 131 8.3 Försvarsmaktens utbildningsverksamhet 136 8.3.1 Bakgrund 136 8.3.2 Nivåhöjande yrkesofficersutbildning 137 8.3.3 Icke nivåhöjande yrkesofficersutbildning 140 8.3.4 Reservofficersutbildning 141 8.3.5 Kvalitetssäkring, meritvärdering m.m. 142 8.3.6 Resursfrågor m.m. 144 8.3.7 Genomförandet 146 8.4 Övriga personalfrågor 146 9 Det civila försvaret m.m. 152 9.1 Förmågor inom det civila försvaret 152 9.2 Den fortsatta inriktningen av planeringen för det civila försvaret 153 9.3 Funktionen Ordning och säkerhet 157 9.4 Funktionen Telekommunikationer 159 9.5 Delfunktionen Elförsörjning 162 9.6 Ekonomisk politik i kriser och krig 171 9.7 Vissa planeringsfrågor vad gäller det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred 174 10 Ledningsfrågor 177 10.1 Bakgrund 177 10.2 Det militära ledningssystemet 179 10.3 Ledningssystem för det civila försvaret 180 10.4 Ledning och samordning vid svåra påfrestningar på samhället i fred 180 10.5 Samlad översyn av lednings- och samordningsfrågorna 185 10.6 Informationskrigföring 186 10.7 Informationsberedskap inför svåra påfrestningar på samhället i fred 189 11 Samhällets räddningstjänst 192 Remissinstanserna 197 Olika länders försvarsutgifter 199 Förkortningar och benämningar 204 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 207 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner regeringens förslag att nästa försvarsbeslutsperiod skall omfatta åren 2002 - 2004 (avsnitt 3.2), 2. godkänner regeringens förslag till säkerhetspolitikens mål m.m. (avsnitt 5.2), 3. godkänner regeringens förslag till försvarspolitikens inriktning (avsnitt 5.3. 4. godkänner regeringens förslag i fråga om fortsatt utveckling av förmågan till anpassning (avsnitt 5.4.2), 5. godkänner regeringens förslag beträffande inriktning ifråga om den ekonomiska ramen och inriktning ifråga om omställningsbidrag (avsnitt 6.3), 6. godkänner regeringens förslag att den särskilda uppräkningen av anslaget för anskaffning av materiel med den s.k. teknikfaktorn skall upphöra (avsnitt 6.3), 7. godkänner regeringens förslag i fråga om operativa förmågor för det militära försvaret (avsnitt 7.1), 8. godkänner regeringens förslag till utveckling av Försvarsmaktens krigsorganisation (avsnitt 7.2), 9. godkänner regeringens förslag till övergripande mål för det civila försvaret (avsnitt 9.1). 2 Ärendet och dess beredning gällande försvarsbeslut som omfattar åren 1997 - 2001 uppdelades i två etapper. Den första etappen beslutade om (prop. 1995/96:12, bet.1995/96:UFöU1, rskr. 1995/96:44, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45 - 46). Den omfattade statsmakternas ställningstaganden till säkerhets- och försvarspolitiken, övergripande mål och uppgifter för totalförsvaret, övergripande principiella frågor om totalförsvarets utformning och struktur samt ekonomin. Den andra etappen beslutade om (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:UFöU1, rskr. 1996/97:36, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109). Den omfattade statsmakternas ställningstagande till den närmare inriktningen för det militära försvarets krigsorganisation, det militära försvarets grundorganisation i fred samt den närmare inriktningen av det civila försvarets verksamhet i krig och fred. I den första etappen beslutade att säkerhetspolitiska kontrollstationer skulle genomföras . Kontrollstationer skall enligt försvarsbeslutet bidra till att det sker en fortlöpande politisk prövning av det säkerhetspolitiska läget och dess konsekvenser för totalförsvarets beredskap, omfattning, utveckling och förnyelse. En kontrollstation genomfördes i samband med försvarsbeslutets andra etapp medan ytterligare en kontrollstation planerades . Dock beslutade på regeringens förslag att senarelägga den (prop. 1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269). Underlagsarbetet inför kontrollstationen har genomförts och regeringens överväganden samt förslag framgår av föreliggande proposition. Regeringen beslutade att Försvarsberedningen skall svara för samråd mellan företrädare för regeringen och företrädare för riksdagspartierna rörande det långsiktiga försvarsbeslutet. I rapporterna Svensk säkerhetspolitik i ny omvärldsbelysning (Ds 1998:9) och Förändrad omvärld - omdanat försvar (Ds 1999:2) har Försvarsberedningen redovisat sina överväganden inför den andra säkerhetspolitiska kontrollstationen. Regeringen beslutade om att tillsätta en arbetsgrupp för att utreda frågor om skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred för vissa myndigheter, kommuner och landsting. Arbetsgruppen har lämnat sitt betänkande Skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred (Ds 1998:32). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fo98/172/). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 1. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 10.4. Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av det militära försvarets skolverksamhet. Utredningen har lämnat sitt slutbetänkande (dir. 1996:10) Försvarsmaktsgemensam utbildning för framtida krav (SOU 1998:42). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fo98/668/MIL). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 1. Regeringen behandlar betänkandet i kapitel 8. Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av mål och medel för (dir. 1996:11). Utredningen har lämnat sitt slutbetänkande I - Rädda Och Skydda (SOU. Utredningens betänkande har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fo98/1078/). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 1. Regeringen behandlar betänkandet i kapitel 11. Regeringen beslutade att en översyn skulle göras av principerna för den särskilda planläggningen för riksstyrelsens verksamhet vid höjd beredskap m.m. Planeringen har i allt väsentligt grundats på överväganden som ligger relativt långt tillbaka i tiden. Ett viktigt motiv till utredningen var att anpassa planeringen till den säkerhetspolitiska utvecklingen. En med anledning därav tillkallad särskild utredare har lämnat sin rapport om den särskilda planläggningen och förslag rörande förberedelser för att säkerställa ledningsförmågan hos rikets högsta och centrala ledning (dnr Fö1999/232/SP). Rapporten är under remissbehandling. Regeringen beslutade att en arbetsgrupp skulle tillsättas inom med uppdrag att följa utvecklingen av hot och risker inom området informationskrigsföring. Arbetsgruppen har lämnat två rapporter om åtgärder och skydd mot informationskrigsföring varav den andra lämnades . Den andra rapporten remissbehandlades och yttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fo98/1828/MIL). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 1. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 10.6. På uppdrag av regeringen har lämnat rapporten försvarshögskola på väg mot akademin (1998:37 R). Regeringen behandlar rapporten i avsnitt 8.3. har i två rapporter behandlat frågor som rör officerarna i Försvarsmakten. I rapporten (RRV 1998:20) behandlas förmåner och formerna för lönebildning, tillämpning av avtal m.m. för anställda vid . Rapporten (RRV 1998:47) tar upp vissa strukturella obalanser i Försvarsmakten för officerarna. Dessa frågor behandlas under avsnitt 8.4 Övriga personalfrågor. I propositionen framgår regeringens förslag till riksdagsbeslut avseende den ekonomiska planeringsramen och ändrad inriktning av totalförsvaret. Regeringen återkommer i den ekonomiska vårpropositionen angående utgiftsramar för utgiftsområde 6 Totalförsvar för . 3 Inledning 3.1 Politiska utgångspunkter Försvarspolitiken i har genomgått en fördjupad översyn . Statsmakterna har därvid fattat beslut om säkerhetspolitikens mål och försvarspolitikens inriktning för den kommande försvarsbeslutsperioden. Slutlig ställning till de enskilda årens verksamhet tas av genom beslut med anledning av de årliga budgetpropositionerna. gällande försvarsbeslut avser perioden - 2001. Beslutet bygger på en överenskommelse mellan . kontrollstation prövas om den säkerhetspolitiska utvecklingen ger anledning att modifiera gällande försvarsbeslut. Med anledning av den säkerhetspolitiska utvecklingen föreslår regeringen i denna proposition att försvarspolitiken ges en ny inriktning. Försvarsberedningen har tagit fram ett underlag för denna proposition. Försvarsberedningens - omdanat försvar utgjorde också utgångspunkten för de överläggningar som försvarsministern på statsministerns uppdrag förde 1999 med företrädare för partier som har en likartad grundsyn på det försvars- och säkerhetspolitiska området, , liberalerna, och Moderata samlingspartiet. Syftet med överläggningarna var att års kontrollstation nå en fördjupad, blocköverskridande samsyn kring försvarspolitiken. Förhandlingarna med dessa partier fördes i en öppen och konstruktiv anda. Samtliga närvarande partier visade förståelse för de problem som omstruktureringen av försvaret kommer att innebära och visade en vilja att hitta hållbara lösningar. Förhandlingarna ledde emellertid inte till den breda överenskommelse som var den uttalade ambitionen från samtliga deltagande partiföreträdare. Utgående från den samsyn i de flesta frågor, utom ekonomin, som kom till uttryck under förhandlingarna mellan de fem partierna enades Socialdemokraterna och om försvarspolitikens inriktning samt inriktningen för den ekonomiska ramen för perioden - 2004. Överenskommelsen ligger till grund för denna kontrollstationsproposition. Viktiga frågor Den analys och de slutsatser som Försvarsberedningen presenterade i sin rapport om den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden har avgörande betydelse för de förslag som regeringen lämnar i denna proposition. Sedan det slut har vårt säkerhetspolitiska läge successivt förbättrats även om osäkerheten i består. Utvecklingen har gått så långt och blivit så befäst att det finns klar anledning att utnyttja läget till att sänka kostnaderna för försvaret och genomföra en omstrukturering. För att säkra den positiva utvecklingen är det viktigt att det euro- atlantiska säkerhetssamarbetet utvecklas, och inte minst att fortsätter att delta. säkerhet och välfärd är i hög grad beroende av utvecklingen i omvärlden och av att vi samverkar med andra länder. Vi deltar både militärt och civilt på flera platser i världen. Våra insatser till stöd för FN:s och arbete för fred och säkerhet, liksom i PFF, stärker också vår egen säkerhet. Det internationella säkerhetssamarbetet behöver alltmer sättas i förgrunden i försvars- och säkerhetspolitik. I propositionen anges hur detta bör ske genom ett utvecklat och fördjupat samarbete främst inom EU, med Nato och dess partnerländer och i . EU-medlemskapet är ett nav för vårt deltagande i det europeiska arbetet för fred och säkerhet. Amsterdamfördraget utvecklar ytterligare våra möjligheter att samarbeta inom försvars- och säkerhetspolitiken när det gäller krishantering och fredsfrämjande verksamhet. Våra totalförsvarsresurser behöver utvecklas så att vi långsiktigt kan höja ambitionen inom fredsfrämjande området. ter sig ett invasionsföretag syftande till ockupation av inte möjligt att genomföra så länge har en grundläggande försvarsförmåga. Vi kan däremot inte avskriva väpnade angrepp mot begränsade mål i . måste även ha betydande försvarsresurser, både militära och civila, för att trygga vår nationella säkerhet och för att vi internationellt skall kunna bidra till fred och säkerhet. Försvarspolitiken måste emellertid oberoende av vilken ekonomisk nivå som väljs anpassas till läget i omvärlden. har ett invasionsförsvar. Detta måste nu ersättas med en organisation som främst utformas för att under det närmaste decenniet kunna hävda territoriella integritet, försvara landet mot vapen- insatser genom luften och andra typer av mer begränsade angrepp samt kunna skydda landet mot allvarliga konsekvenser av angrepp mot infrastruktur. Den nya organisationen skall stärka vår förmåga att delta i det internationella säkerhetssamarbetet. Övergången till en ny organisation av det militära försvaret, kommer att ta tid och bör därför inledas under innevarande försvarsbeslutsperiod. Uppbyggnad av nya krigsförband tar dock . Den förändrade Försvarsmakten bör sedan organiseras med en insatsorganisation som har förmåga att redan i grundberedskap lösa de försvarsuppgifter som beslutar. Vad som behövs är ett antal högt prioriterade och mångsidigt användbara krigsförband, som dock är avsevärt färre än vad vi har . Krigsförbanden skall upprätthålla aktuella beredskapskrav, ha förmåga att hävda nationens territoriella integritet och medverka till att lösa de internationella uppgifter åtar sig. kompletteras med kompetenser som därutöver erfordras för att kunna anpassa försvarsförmågan till förändrade uppgifter som kan bli aktuella . När vi nu står inför stora förändringar är det viktigt att säkerställa kompetenser inom områden som vi behöver för framtiden, men är det nödvändigt att många av de krigsförbandstyper som enbart har uppgifter för att möta ett större invasionsföretag utgår. Vi måste säkerställa en förmåga att anpassa försvarsresurserna, om läget i omvärlden skulle förändras. Genom en utvecklad underrättelsetjänst och forskning, förbättrad planering för alternativ, reducerade bindningar och utökat materielsamarbete vill regeringen stärka förmågan till anpassning av försvarsförmågan. Vi skall satsa på kunnande inom områden som är viktiga för framtiden. Vi skall avstå från sådant som inte längre behövs. Omställningen av struktur och resurser inom totalförsvaret skall starta omgående och genomföras . Genom de bindningar som finns i personal, anläggningar och uteliggande beställningar kommer det dock att ta tid innan några ekonomiska vinster kan nås. Förändringar av krigs- och grundorganisation bör dock efter beslut kunna genomföras . Den totala utbildningsvolymen av värnpliktiga bör begränsas till ca 15 000 . Antalet civilpliktiga bör i princip halveras. När det , mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget, är möjligt att minska försvarets storlek leder det ofrånkomligen till konsekvenser även på materielsidan. Det blir inte längre möjligt att upprätthålla en bred övervägande inhemsk materielförsörjning inom de budgetramar som vi förutser. måste vi försäkra oss om att kunna få tillgång till den kompetens och materiel som behövs i kristider. Av stor vikt är att tillgodose luftförsvarets behov av kvalificerad materiel, där bl.a. Gripensystemet spelar en central roll. Det kommer att behövas ett utökat internationellt samarbete inom en rad områden. Detta samarbete skall säkra strategiska kompetenser, skapa ömsesidiga industriella beroenden över nationsgränserna och säkra en framsynt försörjnings- och forskningsprocess. Med den omvärldsbedömning regeringen gör och den förändrade hotbilden som utgår från Försvarsberedningens rapport är det rimligt att utgifterna till totalförsvaret minskas under nästa försvarsbeslutsperiod, dvs. åren 2002 - 2004. Inriktningen bör vara att den ekonomiska ramen skall vara mindre än den ekonomiska ramen för , exklusive den materielförskjutning som beslutade . Åtgärder bör vidtas redan fr.o.m. innevarande år dels för att möjliggöra en minskning av den ekonomiska ramen under nästa försvarsbeslutsperiod, dels för att kunna hantera problemen under innevarande beslutsperiod. Under de politiska överläggningarna inför kontrollstationen har identifierats ett antal åtgärder som bedöms kunna frigöra . Åtgärderna omfattar främst minskade värn- och civilpliktsvolymer respektive 2001 samt strukturförändringar i Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation. Det bör vidare prövas om förhandlingar kan inledas med berörd industri för att kunna avtala om förskjutningar av materielleveranser för att kunna frigöra medel till angelägna utvecklingsprojekt. Även andra möjligheter till besparingar inom utgiftsområdet bör prövas. Ett omställningsbidrag erfordras. Detta får användas för kostnader som hänger samman med de strukturförändringar inom Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation som påbörjas och genomförs under innevarande försvarsbeslutsperiod samt för de förskjutningar av materielleveranser som genomförs för att lösa resursproblem . Inriktningen bör vara att omställningsbidraget anslås med och med . 3.2 Den fortsatta försvarspolitiska processen Regeringens förslag: Nästa försvarsbeslutsperiod skall omfatta åren 2002 - 2004. Regeringens bedömning: Den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen bör även i fortsättningen svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen bör vidare följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. Till de rapporter som Försvarsberedningen lämnar skall ledamöterna ha möjlighet att foga eventuella avvikande meningar. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen bedömer att den säkerhetspolitiska utvecklingen även kommer att förändras i sådan omfattning och i sådan takt att den svenska försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen behöver prövas oftare än som genom femåriga försvarsbeslut. Regeringen anser därför att nästa försvarsbeslutsperiod bör vara vilket möjliggör en tätare omprövning än med ett bibehållet långsiktigt perspektiv. Försvarsbeslutet bör därför omfatta en inriktning av verksamheten för treårsperioden. En ekonomisk planeringsram bör fastställas för att uttrycka ambitionsnivån för verksamheten under den kommande försvarsbeslutsperioden. Totalförsvarets planering är en del i den statliga budgetprocessen. Med fastställda inriktning av försvars- och säkerhetspolitiken som utgångspunkt bör den prövas . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att nästa försvarsbeslut skall avse perioden - 2004 och fattas i etapper, med början i och med denna kontrollstationsproposition. Nödvändiga omställningsåtgärder bör genomföras redan under innevarande beslutsperiod. Beträffande säkerhetspolitikens mål, vissa övergripande frågor avseende försvarspolitikens inriktning och ekonomin lämnar regeringen förslag redan i denna proposition. Regeringen avser att på grundval av den nu föreliggande kontrollstationspropositionen och kommande ställningstaganden till den ta fram ett fördjupat underlag så att ytterligare en proposition om försvarspolitikens inriktning kan lämnas till . Därmed kan ta ställning till flertalet av huvudfrågorna i försvarsbeslutet avseende åren 2002 - 2004. Denna etapp i nästa försvarsbeslut bör enligt regeringens mening bl.a. behandla - vilken operativ förmåga som i olika tidsperspektiv bör kunna utöva med totalförsvarsresurser både nationellt och internationellt och - den militära insats- och grundorganisationens och övriga totalförsvarsresursers utveckling till och med . kan kompletterande beslut behöva fattas av i vissa återstående större frågor, t.ex. avseende pliktsystemets tillämpning, det samlade systemet för personalförsörjning och inriktningen av materielförsörjningen. Resterande ställningstaganden i försvarsbeslutet avseende åren 2002 - 2004 bör göras av . Regeringen anser att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen även i fortsättningen bör svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen bör vidare följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa.