prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Dimensionering I högskolan examinerades /97 strax över 3 400 civilingenjörer, vilket är en ökning jämfört med /91. Antalet examinerade civilingenjörer och högskoleingenjörer väntas öka mycket snabbt . För treårsperioden 2005 har statsmakterna ställt upp examensmål för civilingenjörsutbildningarna som motsvarar ca 4 300 . Detta innebär en ökning med jämfört med dagsläget. Till detta kommer antalet examinerade högskoleingenjörer som beräknas att öka betydligt . /97 började 6 000 studenter på något civilingenjörsprogram och 7 300 studenter på något högskoleingenjörsprogram. Enligt prognoser från kommer statsmakternas ambitionshöjning inom området att leda till att har drygt 100 000 civilingenjörer under och omkring 200 000 övriga ingenjörer inklusive gymnasieingenjörer. Detta ska jämföras med mitten av då det endast fanns 45 000 civilingenjörer och 70 000 övriga ingenjörer inklusive gymnasieingenjörer. Båda dessa grupper kommer således att ha mer än fördubblats . Företrädare för arbetslivet har framhållit det stora behovet som föreligger av civilingenjörer med olika inriktning. Därför måste antalet civilingenjörer som examineras fortsätta att öka. I förslaget till fördelning av platser har tekniska och naturvetenskapliga utbildningar prioriterats, bl.a. civilingenjörsutbildningar. Statsmakterna har redan tidigare fastställt mål för antalet civilingenjörsexamina per lärosäte för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. Regeringen har även angivit planeringsförutsättningar för treårsperioden 2005. Mot bakgrund av den fortsatta utbyggnaden och kraftiga satsningen på naturvetenskap och teknik kan dessa mål komma att behöva ändras. Regeringen avser att återkomma med bedömningar och förslag angående examensmål i budgetpropositionen för då nya utbildningsuppdrag skall fastställas. Inför arbetet med budgetpropositionen för kommer ett mer utförligt underlag att föreligga om utfallet av antalet examina dittills. Åtgärder för att öka intresset för NT-utbildningar Intresset för naturvetenskap och teknik ökar. Andelen elever inom gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar har ökat /97 jämfört med /96. Även andelen kvinnor vid dessa utbildningar ökar. Därigenom blir rekryteringsbasen till motsvarande utbildningar inom högskolan större. Intresset för flertalet naturvetenskapliga och tekniska utbildningar inom högskolan har också ökat. Detta gäller även för antagningen . Även om intresset för dessa utbildningar har ökat , så är behovet av denna kompetens inte täckt. Det görs och har gjorts många ansträngningar från statsmakternas och enskilda lärosätens sida för att öka andelen personer som skaffar sig en högre utbildning inom naturvetenskap och teknik. Det rör sig bl.a. om olika rekryteringsinsatser för att öka andelen kvinnliga studenter, introducera nya undervisningsformer och olika kombinationsutbildningar. Regeringen gav i uppdrag till att i samverkan med andra universitet och högskolor genomföra ett utvecklingsprojekt med syfte att förnya högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. Genom att förändra innehåll samt undervisnings- och arbetsformer kan utbildningarna bli mer attraktiva för de grupper som traditionellt sett inte söker sig till dessa. Förnyelsen syftar till att stimulera rekryteringen, framför allt bland kvinnor och att höja kvaliteten på utbildningarna. Projektet ska slutredovisas till regeringen . En annan viktig rekryteringsåtgärd har varit regeringens uppdrag till och att vidta åtgärder som syftar till att öka ungdomars intresse och förutsättningar för studier i naturvetenskap och teknik, det s.k. . Projektet har bedrivits i samarbete med skolor, högskolor och företrädare för olika intressen i samhället. NOT- projektet avslutades . Inom ramen för har en rad olika åtgärder vidtagits bl.a. flera attitydundersökningar hos ungdomar om naturvetenskap och teknik, konferenser och seminarier med inbjudna från skolor, högskolor, näringsliv, kommuner m.m. Olika insatser för lärarfortbildning och stöd till lärare inom naturvetenskap och teknik har genomförts. Utvecklingsprojekt rörande undervisningsformer inom matematik har initierats och drivits inom ramen för NOT- projektet. 1998 har ett trendbrott skett vad gäller rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar inom såväl gymnasieskolan som högskolan. Härtill torde olika åtgärder för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik ha bidragit. Regeringen avser att återkomma senare med ett förslag till ett nytt NOT-projekt (se avsnitt 4.5.1 Tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan). Nationellt resurscentrum i matematik vid beslutade på regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg.omr. 16, avsnitt 5.2.3) att verksamheten vid de nationella resurscentrumen för ämnena fysik, kemi och teknik som är knutna till Lunds, respektive skulle permanentas. Dessa centrum verkar för att undervisningen i naturvetenskap och teknik i samt i gymnasieskolan skall bedrivas på ett stimulerande, intressant och pedagogiskt sätt. Lärare får hjälp att koppla sin undervisning i dessa ämnen till såväl vardagliga händelser som verkligheten i arbetslivet . Centrumen bedriver fortbildning och konferenser för lärare inom både grundskola och gymnasieskola. Såväl resurscentrum för fysik som för kemi har utvärderats av och och befunnits vara mycket uppskattade och efterfrågade av landets grundskole- och gymnasieskolelärare. Vid pågår ett projekt i samarbete med för att etablera ett liknande resurscentrum för matematikämnet. Mot bakgrund av matematikämnets stora betydelse föreslår regeringen att anvisas för ett nationellt resurscentrum för matematik. Arbetet bör ske i fortsatt samarbete med . Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B5 : Grundutbildning. Basåret En viktig rekryteringsväg till tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar är det s.k. basåret. Syftet är att öka rekryteringen, särskilt av kvinnor, till tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar. Basår ges såväl vid universitet och högskolor som inom Komvux. Drygt 3 100 studenter läser basåret inom högskolan och 4 000 inom Komvux. En uppföljning efter det att basåret infördes i stor skala inom högskolan har givit mycket positiva resultat. Mellan och av alla som varit registrerade på basåret läser året därpå någon naturvetenskaplig eller teknisk utbildning i högskolan. Bland nybörjarna på grundskollärarprogrammet 4 9 med inriktning mot matematik och naturvetenskap kom från basåret. Närmare hälften av alla studenter inom basåret är kvinnor. Basåret har en viktig roll i rekryteringen av kvinnor till tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar. Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt universitet och högskolor att erbjuda basår. Med anledning av basårets betydelse för rekryteringen till tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar, särskilt lärarutbildningar, bör det ges fortsatt hög prioritet. S.k. NT-utbildning beslutade på regeringens förslag (prop. 1994/95:139, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) att ge 9 000 studerande i åldrarna möjlighet att läsa en teknisk eller naturvetenskaplig högskoleutbildning med en förmånligare studiefinansiering (vuxenstudiestöd) än normalt, s.k. NT- utbildning. Målet med satsningen är att öka antalet personer i samhället med en naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Vidare är det en möjlighet för yrkesverksamma att byta bana eller för arbetslösa att förbättra sina chanser på arbetsmarknaden. Regeringen följer fortlöpande utvecklingen av bl.a. antalet antagna till dessa utbildningar. har haft regeringens uppdrag att följa NT-utbildningen och lämnade en rapport till regeringen (rapportserie 1998:4 R). Av rapporten framgår att av de sökande var förvärvsarbetande och övriga var studerande inom Komvux eller arbetssökande. Många av de sökande angav möjligheten att förbättra sina förutsättningar på arbetsmarknaden som huvudskäl för sitt intresse för utbildningen. Intresset för NT-utbildning har varit stort. Antalet sökande har varje höst uppgått till ca 7 000, varav knappt 3 000 varit behöriga och antagits till utbildningen. Hälften av de antagna har valt en treårig högskoleingenjörsutbildning. Övriga har till största delen valt civilingenjörsutbildningar eller lärarutbildningar. De antagna studenterna har i samma utsträckning som andra studenter klarat av utbildningarna. De äldre studenterna har i större utsträckning än de yngre avbrutit sina studier. Det beror till stor del på att dessa äldre studenter ofta har en annan livssituation än många andra studenter. En gemensam erfarenhet är att de NT- studenter som stannat kvar i utbildningen är mycket motiverade och högpresterande. Studenterna har tack vare sina tidigare erfarenheter ofta berikat undervisningen för andra studenter. NT-studenternas erfarenheter från arbetslivet och deras livssituation gör dem också ibland mer kritiska än andra studenter till undervisningens uppläggning. Deras synpunkter har ofta lett till organisatoriska förbättringar. slutsatser är att erfarenheterna och resultaten av satsningen på NT-utbildning huvudsakligen är positiva. Regeringen delar denna bedömning. Intresset för NT-utbildningarna var fortsatt stort. Efter den sista antagningen har samtliga platser utnyttjats. Trafikflygarutbildningen Regeringen gav och Försvarsmakten i uppdrag att förbereda ändrat huvudmannaskap för den civila trafikflygarutbildningen vid fr.o.m. . I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag till dimensionering av utbildningen samt beräkna dess kostnader. Uppdraget redovisades för regeringen . I budgetpropositionen för beräknades för den civila trafikflygarutbildningen under anslaget B3 : Grundutbildning. Av budgetpropositionen framgick att dimensioneringen av trafikflygarutbildningen skulle vara utifrån en basnivå mot bakgrund av svårigheten att förutsäga behovet av trafikflygare. Vidare framgick att verksamheten skulle dimensioneras utifrån de ekonomiska ramar som givits. Slutligen konstaterades att det förändrade huvudmannaskapet skapade bättre förutsättningar för bl.a. uppdragsutbildning åt flygbolag. Därigenom skulle kapacitet och lärarresurser kunna utnyttjas på ett effektivt sätt. Regeringen har erfarit att diskussioner förs mellan och bl.a. SAS om att erbjuda uppdragsutbildning. pekar i sin redovisning på att i samband med överföringen av trafikflygarutbildningen från Försvarsmakten till har en rad olika kostnader uppstått som ännu inte täcks av de ekonomiska ramar som anvisats. Det rör bl.a. kapital- och lokalkostnader. Regeringen beslutade att anvisa för till som en ytterligare förstärkning av resurserna till trafikflygarutbildningen vid . Mot bakgrund av de ekonomiska förutsättningarna för verksamheten föreslår regeringen att anvisas en förstärkning av resurserna för med för att kunna vidmakthålla trafikflygarutbildningen vid . Som planeringsförutsättning bör gälla att ytterligare anvisas engångsvis för . Därefter bör de ekonomiska förutsättningarna för verksamheten åter prövas. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B3 : Grundutbildning. Regeringen gav i uppdrag åt att i samråd med och göra en översyn av det statliga stödet till olika flygutbildningar. Uppdraget skall redovisas till regeringen . 7.3.3 Vård- och omsorgsutbildningar Landsting och högskolor i samverkan för bättre utbildningar inom vård- och omsorgsområdet Samtliga vårdhögskoleutbildningar bedrevs före /96 vid de landstingskommunala vårdhögskolorna. Därefter har dessa utbildningar på flera håll i landet genom avtal överflyttats till statliga universitet och högskolor. Överflyttningen skedde i en första etapp . Därefter har processen fortsatt och enligt regeringens bedömning kommer vårdhögskoleutbildningen i så gott som samtliga landsting vara överflyttad till den statliga högskolan . Intresset för överflyttningen av vårdhögskoleutbildning till den statliga högskolan har varit mycket stort från såväl landsting som statliga högskolor. Samtliga inblandade har sett mycket positivt på de möjligheter som denna överflyttning skapar. Regeringen vill framhålla vilken betydelse som denna process kommer att få för dessa utbildningar och för de utbildningar som bedrivs i den statliga högskolan. Samverkan har etablerats mellan olika utbildningsprogram och möjligheter till gränsöverskridande forskning har underlättats. Den positiva bilden förstärks av de utvärderingar som gjorts av överflyttningen som visar på en givande utveckling för såväl utbildningarna inom vård och omsorg som övriga högskoleutbildningar. Syftet med samverkansavtalen har överallt varit detsamma, nämligen att skapa goda utbildningsmöjligheter och lika villkor för vårdhögskolornas studenter i den nationella universitets- och högskolemiljön. Tillgång till högre utbildning av hög kvalitet inom alla samhällssektorer är ett statligt ansvar. I denna process har dock frivilligheten och anpassning till den lokala situationen varit av särskilt värde. Verksamheten har genom denna process fått förändras i sin egen takt och med möjlighet till regional anpassning. Personalbehov inom vård- och omsorgssektorn Vård- och omsorgsområdet har genomgått stora förändringar . Detta ställer stora krav på vårdpersonalens kompetens. Det kan konstateras att det framgent kommer att finnas ett stort behov av välutbildad personal inom denna sektor. Det är därför av största vikt att utbildning till yrken inom denna sektor håller fortsatt hög kvalitet och bedrivs i minst samma omfattning som . Det framtida behovet av olika yrkesgrupper inom vård- och omsorgssektorn är beroende av en mängd faktorer. Det är därför svårt att bedöma behovet. Många signaler tyder på att det kan komma att uppstå brist på bl.a. sjuksköterskor. Stora regionala skillnader i behovet av exempelvis läkare och sjuksköterskor förekommer. Likaså förekommer stora skillnader i behovet av olika specialistkompetenser inom dessa yrkeskårer. För att närmare kartlägga framtida utbildningsbehov inom vård- och omsorgssektorn samt föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal till denna sektor beslutade regeringen att inrätta en kommission inom . Kommissionens arbete skall vara slutfört . Kommissionen har vidare att överväga en långsiktig lösning av dimensioneringsfrågan för högre utbildning inom vård- och omsorgssektorn. I detta sammanhang skall huvudmannaskapet och dess effekter för såväl dimensioneringen av som rekryteringen till vård- och omsorgsutbildningarna diskuteras. Kommissionens arbete kommer att samordnas med den arbetsgrupp som tillsatts inom i samarbete med , och arbetsmarknadens parter (S 1998:D) med uppgift att kartlägga personalförsörjning och utbildningsbehov inom äldreomsorgen. Ersättning för klinisk utbildning och forskning Staten är huvudman för den grundläggande utbildningen för läkare och tandläkare samt för den forskning och forskarutbildning som bedrivs inom det medicinska och odontologiska området. Landstingen samt vissa kommuner är huvudmän för den offentliga sjukvården och för folktandvården. Den kliniska delen av läkar- och tandläkarutbildningen kan endast bedrivas där sjukvård eller tandvård bedrivs. Därför har staten och berörda landsting respektive kommuner slutit avtal om samverkan som innebär att statlig utbildning och forskning får tillgång till respektive landstings/kommuns sjukvårds- och tandvårdsorganisation. Avtalet som avser läkarutbildningen och den medicinska forskningen slöts och godkändes av i samband med behandlingen av propositionen Om forskning (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328). Avtalet om tandläkarutbildningen och den odontologiska forskningen slöts och godkändes av regeringen . Båda avtalen gäller tills vidare och har en uppsägningstid . Sedan avtalen ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för den statliga högskolan vilket gör väsentliga delar av avtalen obsoleta. Regeringen tillkallade en utredare med uppdrag att biträda med att genomföra en översyn och omförhandling av ovan nämnda avtal. Överläggningar förs med . framhöll i sitt betänkande Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138) vikten av tillgång till god fotvård inom dagens hälso- och sjukvård. Kommittén konstaterade att den svenska utbildningen för medicinska fotvårdare är, sedd i ett europeiskt perspektiv, av liten omfattning och bedrivs på låg nivå inom utbildningsväsendet. I många europeiska länder är den medicinska fotvårdsutbildningen en akademisk utbildning. I finns ingen reguljär utbildning i medicinsk fotvård på högskolenivå. Kommittén ansåg mot denna bakgrund att det finns skäl att överväga om utbildningen inom medicinsk fotvård borde byggas ut. () samt () gjorde vid en gemensam konferens den 15 om diabetikers fotproblem ett konsensusuttalande. De påtalar vikten av att fotterapeuter med medicinskt arbetsområde får tillgång till adekvat utbildning. inkom till regeringen med en framställning att utbildning i fothälsovård och fotsjukvård borde finnas inom högskolans reguljära utbud. får stöd i sin framställan av remissinstanserna. framhåller i sitt remissvar att det är viktigt att regeringen prövar möjligheten att förbättra den reguljära utbildningen inom den medicinska fotvården. Regeringen avser mot denna bakgrund att uppdra åt och att anordna utbildning i medicinsk fotvård. Uppdraget skall utföras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringens förslag: För lärarutbildningarnas forskningsanknytning anvisas ytterligare för . För lärarutbildares kompetensutveckling anvisas för . Skälen för regeringens förslag: De resursförstärkningar för utveckling av lärarutbildningarna som påbörjades i och med förslagen i budgetpropositionen 1997 har fortsatt och fortsätter även . Forskningsanknytning av lärarutbildningen Med anledning av budgetpropositionerna 1997 och 1998 har beslutat att anvisa respektive ytterligare för forskningsanknytning av lärarutbildningen. Som en planeringsförutsättning angavs att ytterligare skulle anvisas för . Medel har beräknats under anslaget B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 5. Utveckling av lärarutbildning. Från och har inkommit en begäran till om stöd för forskarutbildning på distans för yrkesverksamma lärare. Frågan om lärares forskarutbildning och lärarutbildningens forskningsanknytning behandlas fortsättningsvis i . Kompetensutveckling av lärarutbildare Med anledning av budgetpropositionerna 1997 och 1998 har beslutat att avsätta sammanlagt för kompetensutveckling av lärarutbildare. Som en planeringsförutsättning angavs att skulle avsättas för . Regeringen föreslår att avsätts för . Medlen har beräknats under anslaget B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 5. Utveckling av lärarutbildning. fördelning av medel Regeringen har uppdragit åt att fördela medlen för forskningsanknytning och kompetensutveckling i enlighet med de kriterier som angavs i budgetpropositionen och regleringsbrevet för . hade beviljat medel för forskning och kompetensutveckling till 13 lärosäten. De forskningsprojekt som har erhållit medel spänner över ett brett område men har som gemensam utgångspunkt relevansen för skolan och lärarutbildningen. Exempel på forskningsområden är det didaktiska området (inom kemi, matematik, litteratur och de samhällsorienterande ämnena), ungdomskultur, specialpedagogik, den mångkulturella skolan, lärarrollen samt etiska frågor och frågor om lärandet bl.a. i relation till naturvetenskap och teknik. Utbildning av Waldorflärare Vid behandlingen av budgetpropositionen 1998 tillkännagav som sin mening att regeringen skulle ge ett tilläggsuppdrag att finna en lösning av frågan om utbildning för alla lärarkategorier som finns i en Waldorfskola. Ett uppdrag med denna inriktning har givits till och rapporteras till regeringen . Regeringen har tilldelat Stiftelsen för att skolan skall kunna genomföra en påbyggnadsutbildning i Waldorfpedagogik i likhet med de två föregående läsåren. (Se även avsnitt B51 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.) Kommittén om lärarutbildningen (U 1997:07, Dir 1997:54) begärde förlängd tid för sitt arbete. Kommittén skulle enligt tidigare beslut redovisa sitt uppdrag . Regeringen har beslutat att ge kommittén ett tilläggsdirektiv (Dir. 1998:47) med innebörden att kommittén också skall lämna förslag till en utbildning av skolledare. Regeringen har på grund av det omfattande uppdraget givit kommittén förlängd utredningstid till . Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning Ett stort antal högskolor med lärarutbildning har inlett arbetet med att etablera regionala utvecklingscentrum. Verksamheten i centrumen omfattar bl.a. kompetensuppbyggnad för lärare och lärarutbildare, utveckling av skolans pedagogiska arbete och fortbildning för lärare. och har genomfört ett antal konferenser med syfte att ge högskolor och kommuner tillfälle till erfarenhetsutbyte och för att få en uppfattning om hur regionala utvecklingscentrum skall kunna utvecklas. Idén med de regionala utvecklingscentrumen har rönt stor uppmärksamhet på de olika lärosätena. Organisationen av centrumen ser olika ut på högskolorna beroende på bl.a. skilda förutsättningar och inriktningar. Ett för högskola och skola gemensamt mål för verksamheten är en viktig förutsättning för en god utveckling av centrumen. Kulturinslag i lärarutbildningarna Några av de regionala utvecklingscentrumen har utvecklat metoder för att förbättra de blivande lärarnas kompetens att arbeta med kultur i skolan. Ett exempel på ett sådant pedagogiskt utvecklingsarbete är inriktat på dans. Det bedrivs i samarbete mellan lärarutbildningarna vid , , och samt . Regeringen har anvisat särskilda medel för projektet. i arbetar med dramaturgi som metod för pedagogisk förnyelse. bedrivs ett pedagogiskt utvecklingsarbete med utgångspunkt från dramer. som samarbetat med skolor i kommer att utvidga sitt samarbete till att omfatta universitet och högskolor i hela landet. Regeringen har anvisat särskilda medel för projektet. har av regeringen tilldelats särskilda medel för ett försök med en kombinationsutbildning med huvudsaklig inriktning mot scen och media. Utbildningen skall bedrivas i samarbete med . Projektet syftar till förnyelse av olika yrkesutbildningar t.ex. lärar- och ingenjörsutbildning. (Se även avsnitt 5.3.5 Konstnärliga utbildningar.) Översyn av examensbeskrivningar redovisade sitt uppdrag att kartlägga högskolornas tillämpning av examensbeskrivningarna för lärarexamina. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas åt examensbeskrivningen för gymnasielärare. I rapporten framkom bl.a. att tillämpning och konkretisering av examensmålen varierar mellan högskolorna. menar att det finns skäl för en viss revidering av examensmålen för lärarutbildningarna men avråder från att lägga till alltför många nya mål. för även fram idén att det i högskoleförordningen också borde föras in att högskolorna i sina utbildningsplaner borde reflektera över hur examensmålen skall konkretiseras. Regeringen har överlämnat förslagen till för ställningstagande. IT-kunskaper bland de nyexaminerade lärarna skall alla nyexaminerade lärare ha kunskap om datorer och andra informationstekniska hjälpmedel och deras användning i undervisningen. För att kunna uppnå detta kunskapsmål har särskilda medel genom beslut och genom ett uppdrag till ställts till förfogande för högskolor med lärarutbildning. Verket skall redovisa huvuddelen av sitt uppdrag . Jämställdhetsinsatser Kvinnodominansen i lärarutbildningarna är stor kvinnorna utgör av studenterna. i har tillsammans med i och i utvecklat idéer om hur rekryteringen av män till lärarutbildningen skulle kunna förbättras. För att pröva en metod att rekrytera flera män till grundskollärarutbildningen har i utgått från att män med erfarenhet av pedagogiskt arbete i högre grad än andra söker sig till lärarutbildning. I ett försök riktar man sig till arbetslösa män i några av kommuner för att ge dessa praktik och förberedelse för en lärarutbildning.