prop · GM0363 · 1999-01-01 00:00:00 — De till materialbolaget anslutna producenterna står för huvuddelen av de däck som sätts på marknaden. Det finns ca 100 insamlingsställen i hela landet. Producentansvar för däck har ingått i uppföljningar om producentansvar. anser att systemen som byggts upp för insamling och omhändertagande av bildäck fungerat bra. Mängder Knappt däck sätts på den svenska marknaden . beräknades ca däck ha fallit som skrot, medan samlades in vilket innebär att de krav som ställs upp i förordningen uppfyllts. Den årliga materialåtervinningen har fram till ökat med . Huvuddelen av de insamlade däcken går till förbränning antingen i cementindustri eller för energiutvinning i avfallsförbränningsanläggningar (se tabell 6). Möjligheten att utvinna energi ur däcken är större än på grund en ökad efterfrågan på energi. När det gäller materialåtervinning är det återvunna materialet dyrare än jungfruligt material, och har därmed svårare att hävda sig på marknaden. Omhändertagande av däck (fördelning av , varav en del härrör från ingående lager) förbränning i cementindustri energiutvinning materialåtervinning övrigt/deponi export av hela däck regummering sprängmattor etc återanvändning Bilar Nuvarande regler Bilskrotning regleras i bilskrotningslagen (1975:343) och bilskrotningsförordningen (1975:348) som trädde 1975. Reglerna tillkom för att förhindra att uttjänta bilar lämnades i naturen. Enligt bilskrotningsförordningen får enbart auktoriserade bilskrotare utfärda skrotningsintyg. Bilar har också varit föremål för diskussioner om producentansvar. Såväl (promemoria daterad ) som Kretsloppsdelegationen (Kretsloppsdelegationens rapport 1995:9) har gjort utredningar i frågan och föreslagit att producentansvar skall införas. infördes förordningen (1997:788) om producentansvar för bilar. I förordningen regleras producenternas skyldighet när det gäller omhändertagande av uttjänta bilar. I förordningen anges följande mål för återanvändning och återvinning. * senast * senast Förordningen överensstämmer i huvudsak med förslag till direktiv om uttjänta bilar. Dagens hantering Uttjänta bilar tas hand om av bilskrotare som efter att ha demonterat vissa, framförallt miljöfarliga, komponenter ser till att bilarna fragmenteras på särskilda fragmenteringsanläggningar. Som exempel på miljöfarliga komponenter kan nämnas blybatterier, freoner i luftkonditionering och spilloljor och andra miljöfarliga vätskor. införde landets tre fragmenteringsföretag strängare krav på bilskrot som levereras för fragmentering. Kvaven innebär att miljöfarliga komponenter måste vara demonterade från fordonet före leverans. Metallerna, vilka utgör huvuddelen av bilarna, återvinns medan resten går till deponering. producerades drygt metaller från bilar vid fragmenteringsanläggningarna. Mängder Den svenska bilparken ökar . Vid slutet av fanns enligt totalt 4,04 miljoner bilar i . uppgick den totala försäljningen av nybilar till 225 000 bilar, vilket var en uppgång jämfört med . I takt med att nybilsförsäljningen ökar, förväntas även utskrotningen att öka. har en av äldsta bilparker. skrotades 177 000 bilar jämfört med 161 1996. Returpapper regleras i förordningen (1994:1205) om producentansvar för returpapper. Syftet med förordningen är att producenterna skall se till att 75 viktprocent av de tidningar som konsumeras i samlas in som returpapper för att materialåtervinnas eller tas om hand på annat miljömässigt godtagbart sätt. har utfärdat föreskrifter (SNFS 1996:15) om uppföljning av angiven insamlingsnivå m.m. för returpapper. I föreskrifterna finns bestämmelser om insamlingssystemen, omhändertagandet av returpapper samt rapporteringsskyldighet. Dagens hantering Insamling och återvinning administreras av materialbolaget . Anslutningen till materialbolaget är kostnadsfri. Bolaget täcker av den svenska marknaden. Insamlingen bygger i huvudsak på s.k. bringsystem, vilket innebär att konsumenten lämnar in produkten vid en återvinningsstation. Producentansvar för returpapper har ingått i uppföljningar om producentansvar (NV rapporter 4518, 4519, 4748 samt 4892). Verket anser att systemet med insamling av returpapper fungerat bra. Mängder Nedan redovisas mängden tidningspapper som produceras samt den mängd som samlas in och återvinns. Konsumtion, insamling och återvinning av tidningar i 1994-1997. År Konsumtion Insamling Materialåtervinning Insamlingsgrad % 1994 572 374 374 65,3 1995 575 401 401 69,7 1996 531 385 385 72,5 1997 547 425 425 78 Källa: Pressretur och Skogsindustrierna Av tabellen framgår att insamlades av returpapperet för materialåtervinning. Batterier Nuvarande regler Nickelkadmiumbatterier var tidigare föremål för ett frivilligt åtagande som innebar att branschen åtog sig att stå för information och insamling av dessa batterier. Systemet visade sig dock inte fungera tillräckligt bra. genomfördes därför en utredning om omhändertagande av uttjänta batterier (Batterier en laddad fråga, SOU 1996:8). Utredningens förslag ledde till en ny förordning (1997:645) om batterier som trädde i kraft . Kasserade batterer får enligt förordningen inte kastas tillsammans med annat avfall. För att underlätta insamlingen gäller detta alla typer av batterier. Kommunen står för insamling av samtliga kasserade batterier och tillhandahålla lämpliga insamlingssystem. Det är också kommunen som skall sortera och transportera bort batterier. Kostnader för bl.a. återvinning och bortskaffande av miljöfarliga batterier skall täckas av den avgift som de som yrkesmässigt tillverkar eller till för in miljöfarliga batterier är ålagda att betala. förvaltar den s.k. batterifonden. Mängder Nedan redovisas insamlade mängder uttjänta batterier som mottagits vid anläggningar för återvinning eller bortskaffande. Insamlade mängder i 1992-1998 i ton inlämnat till behandlingsanläggningar Batterityp 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Knapp- cellsbat- terier 8 5 7 6 5 5 11 Nickel- kadmium batterier 54 46 13 0 0 6 1 Inlämnat till uppgift saknas 102 111 112 112 141 143 Bly (startbat- terier samt industribat- terier) 25 000 21 000 23 000 22 500 23 500 24 300 29 000 Alkaliska batterier 198 8 7 52 16 23 4 Osorterade batterier 160 32 13 5 0 0 0 Källa: Försäljningen av batterier med kvicksilveroxid har i princip upphört i . För slutna nickelkadmiumbatterier var insamlingsgraden och insamlade mängder av startbatterier uppgår till mellan 95 . I tabellen ovan anges de mängder som inkommit till anläggningar för återvinning eller bortskaffande. Den mängd batterier som samlats in av kommunerna men ännu inte nått behandlingsanläggningarna är inte känd, men sannolikt finns det lager av insamlade batterier ute i kommunerna. Därutöver finns sannolikt batterier även lagrade hos hushållen. Den totala mängden insamlade batterier är således troligen större än de mängder som anges i tabell 9. Av tabellen framgår att den mängd som inkommit till behandlingsanläggningarna varierat . Detta beror sannolikt på att insamling skett i kampanjer samt att kommunerna samlar på sig ett lager innan detta levereras vidare till en anläggning för återvinning eller bortskaffande. I syfte att få till stånd en effektiv insamling av batterier har en särskild grupp etablerats som består av , , samt . Gruppen som benämns Batteriinsamlingen har gått ut med information till berörda aktörer inklusive hushållen. är ansvarigt för att följa insamlingen och batterifondens utveckling. Kontorspapper Nuvarande regler Förutom de generella reglerna om avfallshantering enligt finns inga särskilda bestämmelser som reglerar hanteringen av kontorspapper. Dagens hantering utförde en utredning om insamling och åter- av kontorspapper (4678). I samband med utredningen kom återvinningsbranschen med ett frivilligt åtagande att samla in och återvinna av kontorspapperet och med ett långsiktigt mål på . Åtagandet har gjorts av , samt . Information om insamlingen fås via Kontorsinsamlingen. står ett antal returpappersföretag. Den nuvarande insamlingen finansieras av de företag som deltar i pappersinsamlingen samt returpappersbruken. Mängder Den totala papperskonsumtionen i var ca varav finpapper. samlades av detta finpapper in, varav hälften gick till materialåtervinning och hälften exporterades. Att ungefär hälften av det insamlade papperet exporteras beror på att kapacitet saknas att materialåtervinna hela mängden inom landet. Det insamlade papperet används vid tillverkning av papper eller kartong. Byggavfall Nuvarande regler Nuvarande regler för rivning återfinns i plan och bygglagen (1987:10) (PBL). Enligt reglerna skall rivning av vissa byggnader anmälas till . Till rivningsanmälan skall i vissa fall också en särskild rivningsplan bifogas. Av proposition 1996/97:172, Hantering av uttjänta varor i ett ekologiskt hållbart samhälle ett ansvar för alla, framgår att "kravet på rivningsplan enligt (1987:10) utsträcks till att omfatta rivning av del av byggnad. Det utsträcks även till att omfatta vissa av de byggnadsåtgärder för vilka bygganmälan skall lämnas . De nya reglerna trädde i kraft . Planen skall godkännas av . I de fall rivningsplan erfordras, skall rivningen ske på ett sådant sätt att olika material tas om hand var för sig. Farligt avfall skall tas om hand enligt förordningen (1996:971) om farligt avfall. har i Boken om Lov, Tillsyn och kontroll (Allmänna råd 1995:13) givit exempel på vad en rivningplan bör innehålla som t.ex. planerad materialbehandling, vari ingår identifiering och omhändertagande av riskmaterial och avfall. Även stiftelsen har givit förslag på rivningsplaner. Byggsektorns Kretsloppsråd har enats om en handlingsplan med syftet att ta ett totalansvar för att utveckla och använda byggvaror, byggsystem och byggmetoder som främjar hushållningen med naturresurser och begränsar negativ miljöpåverkan (Miljöansvar för byggvaror inom ett kretsloppstänkande ett utvidgat producentansvar (1995) handlingsplan från Byggsektorns Kretsloppsråd). Handlingsplanen avses omfatta hela byggprocessen. Åtagandena omfattar bl.a. att miljöanpassa byggnadsverk och byggprocesser, utveckla byggdeklarationer och halvera avfallsmängderna till deponi . har i samråd med på uppdrag från regeringen gjort en översyn av hur det farliga avfallet identifieras och hanteras vid rivning. I rapporten som redovisade till regeringen föreslås ett antal lagändringar för att förbättra de brister som har funnits avseende identifiering och hantering av material som kan vara farligt avfall. Bland annat föreslås att PBL skall kompletteras med krav på att rivningsplanen grundas på en inventering av förekomsten i byggnaden av sådant material som kommer att utgöra farligt avfall. Även ett krav på rivningsanmälan vid utrivningar föreslås i de fall där det Det föreslås kompletteras med ett krav på användande av ett formulär som bemyndigas få utforma. kan antas att farligt avfall uppkommer. När det gäller certifiering föreslås kvalitetsansvariga ges möjlighet att komplettera sin behörighet. Dessutom föreslås att det skall finnas möjlighet att utse en fristående sakkunnig kontrollant för kontroll av rivningsarbetet. Avslutningsvis föreslår att slutbeviset i stort sett skall utformas likformigt vid rivning och byggande. Frågan bereds inom . Dagens hantering Materialen i hus har genomgått en förändring. användes framför allt trä, tegel och natursten. De kan lättare återvinnas än nyare material som ofta är sammansatta. dominerar betong, trä, plåt, mineralull och plast. I byggnader ingår även stora mängder elektronik och elektriska produkter. De mängder avfall som uppstår vid renovering, ombyggnad och rivning går i huvudsak till återanvändning och deponering. Mängder uppgick bygg- och rivningsavfallet till . av avfallet deponerades, gick till förbränning och resten till återvinning. Andelen bygg- och rivningsavfall uppgick till av det totala konsumtionsavfallet. Huvuddelen utgörs av betongmaterial och keramiskt material. Totalt beräknas det finnas material inbyggt i hus, vägar och anläggningar, varav tas ut för renovering, ombyggnad och rivning. Den befintliga statistiken är otillräcklig och måste förbättras. Av de miljöproblem som uppmärksammats inom byggsektorn återfinns bl.a. PCB i fogmassor, isolerfönster och golv. Enligt de uppskattningar som gjorts uppgår mängderna PCB i fogmassa till medan mängderna i isolerfönster och golv anses vara något lägre. Uppskattningarna är dock osäkra. Kvicksilver har ingått i olika varor och produkter. Stora delar av tillförseln har kunnat stoppas på grund av förbud mot tillverkning av vissa kvicksilverhaltiga produkter. Stora mängder kvicksilver finns dock kvar i byggnader. Kretsloppsdelegationen redovisar att kvicksilver och kadmium finns i rivningsavfallet. I golv och kablar finns klorparaffiner lagrade. Även asbest finns i stora mängder. Elektriska och elektroniska produkter Nuvarande regler Förutom de generella reglerna om avfallshantering enligt finns inga speciella regler för hantering av uttjänta elektriska och elektroniska produkter. För vissa produkter inom produktgruppen finns särskild lagstiftning. Det gäller transformatorer och kondensatorer som innehåller PCB, kylar och frysar, batterier samt termostater, reläer, m.fl. produkter som innehåller kvicksilver. Ett förslag till producentansvar för elektriska och elektroniska produkter har anmälts till Europeiska kommissionen. Dagens hantering Kommunerna ansvarar för såväl bortforsling som slutligt omhändertagande av sådant elektriskt och elektroniskt avfall som klassas som hushållsavfall. Systemet finansieras via renhållningsavgiften. Insamling och återvinning av uttjänta produkter på kommersiell basis förekommer. En del elektriska produkter inom hushåll, industri och handel har ett positivt värde och skrotbranschen köper dessa för återvinning av metaller. finns uppskattningsvis ett drygt 30-tal verksamheter som bedriver elektronikdemontering. Återvinningsbara material och komponenter tas till vara. Farliga komponenter och annat avfall tas om hand. Elektronikprodukter kan innehålla ämnen som kan utgöra miljöproblem vid fragmentering, förbränning eller deponering på olämpligt sätt. Som exempel kan nämnas kadmium, bly, kvicksilver, bromerade flamskyddsmedel och klorparaffiner. Mängder har grovt uppskattat mängden avfall till ca per person och år. Det motsvarar ca 200 000 årston, varav den större delen utgörs av elektriskt avfall. omhändertogs ca av elektronikdemonterare. hade mängden ökat till . En större men inte kvantifierad mängd av främst elektriskt skrot omhändertogs hos fragmenteringsanläggningarna. Möbler Nuvarande regler Förutom de generella reglerna om avfallshantering enligt finns inga särskilda regler för hantering av uttjänta möbler. kom möbelbranschen med ett åtagande och en handlingsplan, Miljöansvar för möbler inom ett kretsloppstänkande Producentansvar. Enligt handlingsplanen vill branschen arbeta för bl.a. ökad återvinning och återanvändning, minska miljöpåverkan vid tillverkning, minska deponimängder samt utforma miljödeklarationer. För detta ändamål bildades Möbelbranschens Kretsloppsråd . Dagens hantering Möbler samlas, i den mån de ej säljs på en andrahandsmarknad, i huvudsak in via kommunernas avfallshantering. De går till förbränning eller deponering. Mängder Av Kretsloppsdelegationens ovan nämnda rapport framgår att det uppskattningsvis tillförs möbler till den svenska marknaden . Material i möbler -------------------------------------------------- Trä Metall Stoppning Övrigt ------------------------------------------------ Källa: , 1996 Av rapporten framgår vidare att enligt svenska avfallsentreprenörer utgör möbler av hushållens avfall i storstadsområdena. Det skulle motsvara ca uttjänta möbler totalt i landet . Textilier Nuvarande regler Förutom de generella reglerna om avfallshantering enligt finns inga särskilda regler vad gäller omhändertagande av uttjänta textilier. Textilier samlas normalt in tillsammans med övrigt huhållsavfall och går till förbränning eller deponering. Insamling av textilier och kläder sker via olika insamlingsorganisationer som Myrorna, Röda Korset, etc. Det insamlade materialet återanvänds i eller på andra platser i världen. Insamling sker i huvudsak via utplacerade containrar. Det förekommer även grindinsamling. En hel del kläder säljs via secondhandbutiker. Mängder Andelen av importerade textila varor är mycket hög. uppgick importen av tekovaror till drygt . Importen av kläder uppgick till en dryg tredjedel av den totala tekoimporten motsvarande . av hushållsavfallet utgörs av gruppen textil, gummi och läder, motsvarande ca . Textilavfallet har uppskattats till ca . 1994 samlades ca textilier in av insamlingsorganisationerna. Av detta gick ca på export. Importen av begagnade kläder utgjorde också ca . av alla förbrukade kläder i samlas in. Materialflöden har på uppdrag av regeringen redovisat bedrivna respektive pågående arbeten vad gäller analyser av viktiga materialflöden. I en första redovisning (Viktiga materialflöden, NV- rapport 4384) valde verket ut materialflöden av vissa metaller, plaster, textilier, papper/trä, cement/betong. Verket fortsatte sedan arbetet med vissa andra metaller, plaster, textilier och kontorspapper (NV-rapporterna 4505, 4506, 4507 samt 4678). Övriga stora materialflöden i samhället är sand och grus, olja och livsmedel. Fosfor är ett viktigt ämne eftersom det är en begränsad resurs. Dessa flöden diskuteras inte här. Textilier samt byggavfall behandlas ovan. Metaller I rapporten ingår järn- och stål, koppar, aluminium, zink, nickel och krom. Miljöpåverkan från hantering av såväl metaller som metallinnehållande material är stor i alla led. Metallproduktionen ger upphov till av alla koldioxidutsläpp i världen. Energiförbrukning vid sekundär produktion, dvs. återvinning, är ca 5 av den primära produktionens krav för de flesta metaller. En viktig åtgärd framöver är därför att öka användningen av skrot som råvara vid metallproduktion. En ökning av den sekundära metallproduktionen bedöms vara fullt möjlig eftersom kapaciteten för återvinning av metaller i avfall inte är utnyttjad till fullo. Det gäller t.ex. i bygg- och rivningsavfall, icke branschspecifikt avfall och elektronikskrot. Efterfrågan i världen på metaller är dock betydligt högre än den mängd som teoretiskt skulle kunna produceras med skrot som råvara. Andra åtgärder är att försöka minska energianvändningen i produktionen samt att minska diffusa utsläpp från varor och produkter. kommer i samarbete med berörda sektorer att gå vidare med studier avseende aluminium, koppar och eventuellt järn och stål. av den totala konsumtionen av olja och naturgas går till plast- produktion. För plaster bör en utveckling mot ökad material- och energi- utvinning ske. För materialåtervinning lämpar sig bäst rena, homogena fraktioner i stora mängder. Vissa plaster, framförallt PVC, innehåller miljöfarliga tillsatser. Det fortsatta arbetet bör inriktas mot att byta ut dessa. Plastkonsumtionen i ------------------------------------------------------ Förpackningar Bygg och anläggning Elektronik och elektriska produkter Bilar Transport Lantbruk Övrigt ------------------------------------------------------- Av tabellen framgår att genom gällande regler för producentansvar för förpackningar och bilar samt kommande producentansvar för elektronik och elektriska produkter samt det frivilliga åtagandet från byggbranschen kommer av allt plastmaterial som sätts på marknaden täckas av producentansvar. Utvecklingen av ett samhälle som i större utsträckning baseras på förnyelsebara råvaror kan leda till en större belastning på skogen . En fortsatt utveckling av en långsiktig strategi för att hushålla med primär skogsråvara måste därför ske. Den viktigaste skillnaden mellan primärtillverkning och användning av returfiber är en minskad användning av råvara. Minskad råvaruåtgång innebär totalt sett ett minskat transportarbete. Den totala energi- förbrukningen minskar vid ökad returfiberanvändning. Papperskonsumtionen i Tidningspapper Skriv-och tryckpapper Omslagspapper Mjukpapper Kartong för förpackningar Wellpappmaterial Övrigt papper och kartong Källa: Skogsindustriernas årsskrift 1993 Den totala konsumtionen av papper uppgick till 1 . Av tabellen framgår att alla ovanstående papperskategorier, utom mjukpapper och eventuellt delar av papper och kartong, omfattas av nuvarande regler för producentansvar för returpapper, förpackningar samt genom återvinningsbranschens frivilliga åtagande vad gäller återvinning av kontorspapper. Enligt Skogsindustrierna återvanns totalt av alla pappersprodukter som sattes på marknaden i . Konsumtionen av sågade trävaror uppgick till (inkl. lagerförändringar). Användningen sker till stor del inom byggnadsindustrin, varför frågan om ökad återvinning av trä i första hand bör drivas inom ramen för arbetet med bygg- och rivningsavfall. Papper och trä som inte materialåtervinns bör i så hög grad som möjligt användas för energiproduktion. Förteckning över farligt avfall och behandlingsmetoder uppdelad på behandlingsföretag Avfall Betbad Metod Hydroxidutfällning av tungmetaller Avfall Oljeemulsioner, alkaliska avfettningsbad Metod Separation av vattenfas med ultrafiltreringsteknik Avfall Etanol, ammoniak, tensider, ytaktiva ämnen, mycket små mängder spillolja Metod Förbränning Avfall Salthaltigt processvatten Metod Indunstning för att få bort salterna Förbränning, temperatur 1000-1100 oC Avfall Processvatten innehållande ytaktiva ämnen, metyleringsvatten Metod Förbränning, temperatur 1000-1100 oC Avfall Cyanidhaltigt bad från guldsmedsbranschen Metod Kemisk utfällning av guld, avgiftning av cyanid med hjälp av hypoklorit Avfall Trokloretylen, tinner Metod Destillation Avfall Blybatterier, tennhaltigt avfall Metod Smältprocess där metallerna återvinns Avfall Blyslagg Metod Deponering Avfall Oljeavskiljarslam, oljeskadad jord Metod Avfallet går till gjutna bassänger. Oljefasen dekanteras av och det resterande oljehaltiga vattnet pumpas till en oljeavskiljare. Avfall Kopparsulfat i halvfast form elektrolyserar sina bebad och får fram kopparsulfat som ersätter ren kopparsulfat i produktionen. Avfall Färg- och lösningsmedelsavfall Metod Förbränning i cementugn Avfall Oljeförorenat vatten Metod Kemisk flockning med aluminiumhydroxid, oljeåtervinning Avfall Oljehaltigt vatten och slam, emulsioner Metod Oljeavskiljare och ultrafilterteknik Avfall Oljehaltigt avfall från bensinstationer m.fl. Metod Deponering Avfall Slipdamm från glasindustri Metod Deponering Avfall Kulfångssand från skjutbanor innehållande bly Metod 1. Separation med hjälp av två st magneter 3. Separation med hjälp av en cyklon. Avfall Lysrör innehållande kvicksilver Metod Kvicksilveravdrivning under krossning av lysrör, kvicksilvret avdusntar och ett selen/kolfilter fångar upp det. Avfall Metallhydroxid Metod Deponi som är avslutad Avfall Bensinstationsslam Metod Oljeavskiljare och ultrafilter Avfall Bensinstationsslam Metod 22 kubikmeters oljeavskiljare där vattenfasen går till ett internt reningsverk och därför till recipient. Avfall Oljeskadad jord Metod Dräneras till ovan nämnda oljeavskiljare. Oljan omhändertas och jorden sprids över avfallsupplaget där resterande olja bryts ned biologiskt. Avfall Flytande klorerade biprodukter Metod Förbränning i ca 1100 oC Avfall Alkaliska avfettningsbad, fosfateringsbad, krompassiviseringsbad Metod Våtkemisk fällning Avfall Vegetabiliska oljor, fett och lösningsmedel, spillolja Metod Förbränning i bolagets ångcentral, temp 1200-1300 oC Avfall Avfall från oljeavskiljare och spolgropar där olje- och vattenfas först separeras gravimetriskt, därefter passerar vattenfasen genom två st ultrafilter. Eventuellt används omvänd osmosteknik. Avfall Oljeförorenade massor Metod Kompostering, möjlighet till jordtvätt och termisk behandling av jordmassor finns. Avfall Ytbehandlingsbad Metod Hydroxidfällning Avfall Röntgenfotovätskor Metod Indunstningsteknik där silver återvinns Avfall Avfallsolja Metod Marinseparator. Oljan avskiljs gravimetriskt.