prop · GM0396 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har beräknat medel motsvarande 10 000 nya högskoleplatser fr.o.m. och ytterligare 10 000 nya platser fr.o.m. . - Regeringen föreslår att i stort ligger kvar på samma nivå som fram till och med , vilket innebär att de tidigare planerade utbyggnaden inte kan komma till stånd. Satsningen fortsätter därefter på en lägre nivå . - Vidare föreslår regeringen i vårpropositionen att en satsning på kompetensutveckling för anställda genomförs 2002. Ut- gångspunkt är förslaget från arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet. Finansiering och genomförande föreslås ske inom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3. Hälften av denna finansiering skall utgöras av medel från socialfonden och hälften av statlig medfinansiering. I enlighet med arbetsgruppens förslag förutsätter stimulanserna medfinansiering från arbetsgivarna. - I vårpropositionen föreslås också att en ettårig försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för anställda genomförs inom ramen för arbets- marknadsutbildningen. - Regeringen återkommer till med ett förslag om att inom de regionala kompetensråden inrätta ett valideringsorgan för utländsk yrkeskompetens och gymnasieutbildning. Syftet är att förbättra in- vandrares möjligheter till inträde på den svenska arbetsmarknaden. - De regionala kompetensrådens roll och uppgifter skall förtydligas. Arbetsmarknadspolitiken - har regeringen slopat det s.k. volymmålet för hur många personer som skulle delta i arbets- marknadsåtgärder som utbildning, arbetspraktik m.m. Arbetsmark- nadsresurserna är nu tydligare inriktade på tillväxt och det blir lättare att placera personer i utbildningar som motsvarar arbetsmarknadens behov. - Anställningsstödet vid anställning av personer med mycket långa in- skrivningstider vid arbetsförmedlingen förlängs och förstärks. Stödet ges inte längre som bidrag till arbetsgivaren utan får formen av en kreditering av arbetsgivarens skattekonto. - Regeringen avser att starta en försöksverksamhet för att pröva metoder och vägar att effektivt förmedla arbeten till ar- betslösa invandrare. - Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att se över regeltillämpningen m.m. inom arbetslöshetsförsäkringen vad gäller kraven på omställning. I uppdraget ligger bl.a. att förbättra samverkan mellan försäkringen och arbetsmarknadspolitiken och att stimulera ar- betslösa att gå in i nya yrkespositioner så att omställningen på arbets- marknaden underlättas. Arbetsgruppen skall redovisa uppdraget . Kommunikationsområdet - Staten har ett ansvar för hur infrastrukturen för IT utvecklas liksom för hur den allmänna kompetensen på området utvecklas i samhället. Utredningen om informations- och kommunikationsteknisk infra- struktur (Dir. 1998:61) kommer att presentera sitt slutbetänkande . Utredaren granskar tillgången till avancerad infrastruktur ur ett regionalt och socialt perspektiv samt skall bl.a. presentera förslag till hur staten i samverkan med näringsliv och teleoperatörer skall kunna uppnå god täckning. Utredaren skall föreslå hur behov som finns hos såväl enskilda individer som privata företag och offentlig sektor skall kunna tillgodoses. Åtgärder avseende de små och medelstora företagens villkor - Regeringen beslutade om ett system för effektivare analyser av reglers konsekvenser för små företags villkor. Systemet med konsekvensanalyser stöds av dels en inrättad statssekreterargrupp med ansvar för förankring av regelförenklingsarbetet inom , dels genom en grupp för regelförenkling inom Närings- departementet, den s.k. SimpLex-gruppen. SimpLex skall bl.a. arbeta med att understödja utredningars, myndigheters och departementens arbete med konsekvensanalyser. Alla förslag till nya regler som har betydelse för näringslivets verksamhet skall granskas ur de mindre företagens perspektiv. Många av de förslag som länen har lämnat gäller regelfrågor av detta slag. - ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att infor- mation om företagande till blivande och befintliga företagare skall för- stärkas. - Vidare föreslås i vårpropositionen utökat stöd till Lokala Kooperativa Utvecklingscentra. Ytterligare avsätts 2002. Stödet ger ökade möjligheter att starta eget för nya grupper, t.ex. kvinnor som inte har företagsvana. - En översyn skall göras av regleringen av värdepappersfonder på na- tionell nivå, bl.a. för att undanröja de eventuella hinder som kan finnas för regionalt baserade fonder. - Regeringen kommer att påbörja ett omfattande utrednings- och ana- lysarbete som skall ligga till grund för utformningen av statliga åtgär- der inom nyföretagande och företagsutveckling, bl.a. vad gäller risk- kapitalförsörjningen. - Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor har redovisat till regeringen sina hittillsvarande iakttagelser vad gäller konkurrens mellan kommuner och landsting och företag i näringslivet. Rådets uppgift är att granska anmälningar om konkur- renssnedvridningar och att eftersträva samsyn mellan berörda parter. Diskussioner förs mellan , och om en långsiktig konkurrensstrategi. Er- farenheterna får visa om särskilda åtgärder behövs. Miljöpolitikens område - Bidrag till lokala investeringsprogram ges till de kommuner som be- döms ha de bästa förslagen om lokala insatser för en ekologiskt håll- bar utveckling. Avsikten är att koncentrera insatserna så att de kom- muner som deltar initialt får möjlighet att åstadkomma märkbara re- sultat. beslutade att utöka programperio- den . Medlen räknas till dem som kan finansiera program inom ramen för regionala tillväxtavtal. - Kommunernas ansökningar om bidrag till lokala investeringsprogram bereds inom . Departementets ambition är att träffa alla kommuner och därigenom stödja deras arbete. Regeringen har fördelat till de 70 minsta kommunerna som stöd i deras arbete med att ta fram lokala investeringsprogram. Frågor som kan hanteras med nuvarande regler Ersättning till kommuner som anordnar studiecentrum för högskole- studerande på distans Många kommuner som befinner sig långt från högskoleorter är inriktade på att få del av decentraliserade utbildningar. Kommunerna inrättar lokala studiecentra där högskolestuderande kan ta del av distansutbild- ningar, få handledning m.m. och högskolor får ersättning från staten i förhållande till det antal helårsstudenter som lärosätet har och de helårsprestationer som dessa utför, upp till ett fastställt takbelopp. I ett länsförslag kritiseras att kommunerna, trots att de har kostnader för att starta och driva studiecentra, enligt reglerna inte får någon del av den statliga ersättningen. - En kommun som anordnar studiecentrum kan avtala med högskolan om på vilka villkor högskoleundervisningen skall förmedlas. I avtalet kan ingå att högskolan ersätter kommunen för kostnader för studie- centrum. Eftersom den möjligheten finns, behöver frågan inte författ- ningsregleras. Enklare förfarande för bygglov och bygganmälan I ett länsförslag anförs att ansökan om bygglov och bygganmälan bör sammanföras till ett sammanhållet förfarande. - Regeringen överlämnade en proposition till riks- dagen, Vissa byggfrågor (prop. 1998/99:62). Där framgår att regeringen inte föreslår ändringar av bestämmelserna om tillsyn och kontroll i (1987:10, senast ändrad 1998:839) men att däremot informationsinsatserna bör öka för att främja en smidig tillämpning av reglerna. Redan med gällande regler kan okomplicerade ärenden hanteras enkelt. kan t.ex. besluta att byggsamråd inte krävs, att kontrollplan inte behöver upprättas, att byggherren själv skall vara kvalitetsansvarig och att inga anmälningar behöver lämnas. Det åligger byggnadsnämnderna att ta till vara de möjligheter som lagen ger att förenkla och underlätta för enskilda i sådana ärenden. 4 Iakttagelser i arbetet med tillväxtavtalen 4.1 Allmänna intryck och slutsatser Processen med regionala tillväxtavtal medför att nya arbetssätt och orga- nisationsformer prövas på alla nivåer. Den föranleder alla berörda parter att engagera sig i diskussioner om både avtalens utformning och for- merna för att utarbeta avtalen. Eftersom tillväxtavtal är oprövade finns inget facit för hur arbetet skall genomföras. Det innebär i stället en lär- process för många människor. Goda förebilder, exempel och utbyte av erfarenheter och information om det nya spelar stor roll. Ambitionerna och förväntningarna skall vara höga, men det är naturligt att processen och resultatet inte kan vara full- ändade . Därför är det viktigt att understryka att arbetet skall fortsätta och förbättras fortlöpande. De tidpunkter som är inlagda i processen fungerar som farthållare. Datumen i tidtabellen betyder inte att länen är klara när avtalsutkasten lämnas, eller när avtalsperioden startar. Arbetet med tillväxtavtalen är en kontinuerlig process som innebär att insatsområden och åtgärder konkretiseras inför genomförandet. I den pågående första omgången av arbete med tillväxtavtalen kan tidsplaneringen och aktiviteterna ha komplicerat kommuners närings- livsarbete. Det finns exempel på kommuner som hade fullföljt ar- bete med kommunala näringslivsprogram och prioriteringar när initiati- vet kom att delta i det regionala avtalsarbetet. Inledningsvis kan detta ha verkat hindra kommuner från att gå vidare i de egna programmen, men efter hand tycks det ha kunnat hanteras utan större svårigheter. I vissa fall kan kommunen ha sett fördelar i att anknyta det lokala programmet till det regionala, i andra fall har man sett att det lokala programmet kan löpa vidare oberoende av det regionala arbetet. Det är rimligt att anta att kommunerna och regionen efter hand kommer att samordna sina respek- tive program- och avtalsperioder. En allmän iakttagelse är att arbetet med tillväxtavtalen synliggör hur den offentliga stödorganisationens kunder , dvs. främst företagare, upp- fattar utbudet av tjänster som riktas till dem. I t.ex. de regionala parternas överläggningar om samverkan på ett visst sakområdet blir det mycket tydligt att antalet aktörer som utbjuder tjänster inom området kan vara mycket stort. Ur efterfrågeperspektivet förstärks bilden av att organisa- tionen på flera områden för näringslivsfrämjande, bl.a. för tekniksprid- ning och exportstöd, är splittrad och att koncentrationen och samord- ningen behöver förstärkas, både för att underlätta för näringslivet att dra nytta av tjänsterna och för att undvika resursförluster inom organisatio- nen. Både organisationerna själva och företagare anser att statliga och andra organisationer måste samordnas så att företagen får ett organ att vända sig till för att kunna hitta rätt i utbudet av tjänster det som emel- lanåt kallas endörrsprincipen. Myndigheter eller andra organ som hör hemma inom olika sak- eller förvaltningsområden kan komma att samverka i ett och samma insatsom- råde, t.ex. för att stödja företagsetablering. Det visar att det är ändamålet och inte sektorstillhörigheterna som avgör vilka parter som kommer att samverka. Det visar också att de stödinstrument som olika parter förfogar över, behöver ses i det gemensamma ändamålsperspektivet, framför allt när det är fråga om att utvärdera instrumenten och överväga systemre- former. 4.2 Begrepp i arbetet med regionala tillväxtavtal Regionala tillväxtavtal lanserades som begrepp i propositionen (prop. 1997/98:62) Regional tillväxt för arbete och välfärd och har sedan an- vänts som benämning på den produkt som skall komma fram av de re- gionala partnerskapens arbete. Frågan om hur avtalsbegreppet skall uppfattas har kommit upp ett an- tal gånger. Är regionala tillväxtavtal att betrakta som avtal i juridisk mening? Avtal är i den bemärkelsen en bindande överenskommelse som parterna inte kan bryta utan att någon form av sanktion inträder. Ett regionalt tillväxtavtal skall inte förstås på samma sätt. Avtalet är en bekräftelse på vad parterna har kommit överens om vilka som avser att samverka för att genomföra prioriterade utvecklingsinsatser, hur mycket pengar som olika parter kommer att avsätta, vilka andra åtgärder de kommit överens om att göra för att fullfölja insatserna. Det är en offentlig överenskommelse som binder parterna i moraliskt hänseende, även om det saknas legala sanktioner för den som inte fullföljer sitt åta- gande. Det är nödvändigt att de parter som skall samverka för att genomföra programmet och åtgärderna, skriftligt dokumenterar överenskommelsen. omfattar i sin helhet flera olika delar och det är knappast möjligt att alla berörda parter kan hålla i minnet vad som ingår, om det inte finns nedtecknat. Olika parter skall ta del av avtalen vid olika till- fällen och för olika syften och de måste enkelt kunna överblicka arbetet och innehållet. Avtalande parter är de myndigheter och organ som kom- mer att svara för att genomföra programmen i avtalet. Överenskommelser bör träffas för varje åtgärd inom respektive insatsområde i programmet. Regionala partnerskap avser de aktörer som arbetar regionalt för att ta fram tillväxtavtalen. Begreppet är hämtat från arbetet med EG:s struktur- fonder där samverkan i partnerskap är en av grundprinciperna. Part- nerskap formas av de offentliga och andra enskilda, icke-offentliga aktörer på olika nivåer som är värdefulla i det enskilda sammanhanget. Det betyder att partnerskap kan etableras för olika syften och arbets- moment. I regeringens PM om tillväxtavtalen avser det regionala partnerska- pet den gruppering av parter som står bakom tillväxtavtalet på det re- gionala planet. Partnerskapet förväntas svara för att det finns ett samför- stånd och en gemensam avsikt att genomföra programmet i avtalet. Även om partnerskapet inte är ett formellt, institutionaliserat organ spelar det en stor roll för trovärdigheten i avtalet. Bakom detta ligger därför att parterna behöver ha förståelse och förtroende för varandra något som kan ta tid att uppnå mellan dem som kommer ur olika organisations- kulturer. Partnerskap bildas också av dem som avtalar eller kommer överens om att i praktisk mening genomföra program och åtgärder. Partnerskapen utgörs då av aktörer som är direkt berörda av ett enskilt insatsområde eller åtgärd, som medfinansiärer eller genom andra bidrag. Förhandlingar sker i flera olika moment i arbetet med tillväxtavtalen. En typ av förhandlingar kan förekomma i programfasen, då de regionala parterna skall komma överens om vilka insatsområden som bör priorite- ras för genomförande och vilka finansiella ramar som bör gälla för områdena. En annan typ av förhandlingar kan äga rum för att komma överens om finansieringen av åtgärder i programmen mellan de parter som avser samverka för att genomföra åtgärderna. För- handlingarna kan engagera parter som representerar såväl offentliga or- gan som företag i näringslivet och andra organ på lokal, regional och central nivå. Regeringens godkännande av avtalet: Med hänsyn till den stora bety- delse som tillväxtavtalen har för den regionala näringspolitiken kommer regeringen att noga granska de ingivna avtalen vid den avstämning av avtalsutkasten som sker . Regeringens uppgift är bl.a. att se till helheten och eventuella behov av samordning mellan de olika avtalen. Avstämningen innebär en möjlighet för regeringen och länen att identifiera hur avtalen behöver kompletteras. I detta skede intensifieras också överläggningar om de ändringar av regler och beslutsordningar m.m. som länen bedömer vara väsentliga för att genomföra tillväxtav- talen. 1997/98:62 angavs (s. 203) att tillväxtavtalen skall godkännas av regeringen. Avtalen har karaktären av en överenskommelse mellan regionala och i förekommande fall centrala parter. I denna del kan det inte vara fråga om att regeringen skall godkänna avtalen. I de fall avtalen innehåller förslag som kräver åtgärder av regering och riksdag kommer regeringens ställningstaganden till förslagen till uttryck i formella beslut. I budgetpropositionen för kommer regeringen att redovisa slutsatser från arbetet med tillväxtavtalen samt lämna de eventuella för- slag som kräver behandling. Överläggningarna mellan rege- ringen och länen skall vara avslutade . De bör resultera i en gemensam överenskommelse mellan den regionala och centrala nivån om hur det fortsatta avtalsarbetet bör inriktas. I regleringsbreven till be- rörda myndigheter ges närmare föreskrifter för genom- förandet av tillväxtavtalen. 4.3 Arbetsprocessen och representationen Regionala tillväxtavtal är ett nytt och obeprövat instrument. Arbetspro- cessen för att ta fram avtalen är i stora stycken ny, även om det finns vissa förebilder, dels i nätverksorienterat arbete i allmänhet, dels konkret i det arbete med att ta fram samlade programdokument, s.k. SPD, som genomförs i regioner som får stöd från . Arbetsprocessen ger stort utrymme för regionala variationer. Ett av syftena med arbetet är att få fram nytt engagemang och nya kreativa idéer om vad som kan generera utveckling och tillväxt i regionerna. Det skär igenom traditionella hierarkier och rör om i den invanda rollfördelningen mellan olika organisationer. Det är lätt att finna de gamla vanliga re- presentanterna för olika intressen i det svenska samhället. De etablerade organisationerna skall naturligtvis delta i arbetet men skall också nya röster komma till tals. Ett problem som det är viktigt att finna goda lösningar på, är alltså att få en bred och nytänkande representation i partnerskapet och i olika arbetsgrupper, dvs. att få med representanter för grupper som inte är lika välorganiserade som övriga eller som av andra skäl ofta hamnar vid sidan om samhällsarbetet. Det kan vara fråga om ungdomar eller andra invånare i regionen som inte är aktiva i etablerade organisationer. Många grupperingar har ett samhälleligt ändamål för sin verksamhet men är fristående från den offentliga sektorn. Det kan t.ex. vara nykooperativa företag och lokala utvecklingsgrupper. Flera län har rapporterat att de haft vissa svårigheter med att engagera det privata näringslivet i avtalsarbetet. Det är naturligt att företagare som oftast är hårt upptagna av sin dagliga verksamhet, inte har lätt att ställa upp i diskussioner kring generella samhällsproblem och utvecklings- linjer, som avtalsarbetet inledningsvis mycket handlar om. När arbetet har nått program- och åtgärdsstadiet, har det varit betydligt lättare för företagare att se arbetet som givande för dem och värt att delta i. Det betyder att det privata näringslivet i första hand är representerat genom sina regionala organisationer men det förekommer också att företagare deltar. Ofta är detta samhällsintresserade personer som har lämnat ett aktivt företagsledarskap bakom sig. Flera län rapporterar att kvinno- representationen är låg, inte minst på näringslivssidan. I några fall har partnerskapen börjat studera vad som skulle vinnas på att ha en samlad regional organisation, eventuellt också en huvudman, för t.ex. de operativa, företagsfrämjande uppgifterna. Bakgrunden är bl.a. att företagen i näringslivet ofta har svårt att överblicka och dra bästa nytta av myndigheters och andra organs utbud av stöd och service. Förslag om samordnad organisation och huvudmannaskap kan alltså komma att framställas. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:96 Lägesrapport angående de regionala tillväxtavtalen. Adressen till hemsidan är