prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Beslutet har bl.a. inneburit att de mindre och medelstora högskolorna har tilldelats ökade och permanenta forskningsresurser, att studiefinansieringen inom forskarutbildningen har förstärkts samt att ökade resurser ställts till förfogande för lärarnas kompetensutveckling. Den grundläggande högskoleutbildningen expanderar kraftigt 2000. Totalt tillförs högskolan 68 000 nya permanenta platser. Utbyggnaden av forskningsresurserna måste därför fortsätta för att stärka kvaliteten i grundutbildningen. Av central betydelse för att främja och säkra kvaliteten i utbildningen är att den vilar på vetenskaplig grund. Även för rekryteringen av kvalificerade högskolelärare är denna nära koppling viktig. Det råder en betydande obalans i forskningsresurser mellan universiteten och högskolorna. Trots de senaste årens ökning av forskningsresurserna vid de mindre och medelstora högskolorna disponerar dessa endast av det belopp som anvisar till forskning vid universitet och högskolor inom område. Utöver de anslag som regeringen föreslår i denna proposition kommer forskningen vid vissa högskolor att förstärkas med insatser från och kompetensutveckling med samt från med (se avsnitt 5.4.1 budgetproposition 1998). I syfte att belysa frågor om profilering, planering och effektivt resursutnyttjande vid en samordnad utveckling av högre utbildning och forskning har utbildningsministern tillsatt en arbetsgrupp (U98:B), som har till uppgift att ge utbildningsministern ett underlag för hur universitetens och högskolornas samlade resurser skall kunna samordnas och utnyttjas effektivt. Arbetsgruppen skall enligt direktiven samverka med kommittén Forskning 2000 och redovisa sina resultat till utbildningsministern . Kommittén Forskning 2000 (dir. 1997:67) har till uppgift att lämna förslag om övergripande och långsiktig inriktning av de statliga forskningsinsatserna samt lämna förslag om forskningsorganisation och ansvarsfördelning mellan berörda organ samt hur samverkan och kunskapsöverföring skall ske mellan universitet och högskolor och samhället i övrigt. Regeringen har i tilläggsdirektiv (dir. 1998:47) uppdragit åt kommittén att följa upp hur de mindre och medelstora högskolorna utnyttjar tilldelade forskningsmedel och givit kommittén i uppdrag att föreslå kriterier för den framtida fördelningen av forskningsmedel. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande till regeringen . Förslagen från arbetsgruppen, betänkandet från Forskning samt Humanistisk samhällsvetenskapliga forskningsrådets utredning om s.k. småämnen skall remissbehandlas . 7.6.2 föreslog i budgetpropositionen för kriterier för benämningen universitet. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1996/97:1, utg. omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Högskolorna i , , samt har hos regeringen ansökt om att erhålla ställning som universitet. På regeringens uppdrag har prövat ansökningarna. yttrade sig över ansökningarna. Regeringen beslutade att högskolorna i , och skall ges benämningen universitet . Ett beslut att en högskola skall benämnas universitet innebär inte på något sätt att utbyggnaden av lärosätet är färdig. Det är snarare en viljeyttring från statsmakternas sida om en fortsatt utveckling av det aktuella lärosätet, både vad gäller ny grundutbildning samt forskning och forskarutbildning. Detta var även fallet när och grundades. Dessa lärosäten har genom statsmakternas beslut successivt byggts upp till universitet med forskning och forskarutbildning inom flera vetenskapsområden. Det är enligt regeringens uppfattning inte önskvärt att alla universitet utvecklas mot lärosäten som bedriver forskning och forskarutbildning inom samtliga vetenskapsområden. De högskolor som blir universitet bör i stället profilera och specialisera sin utbildning och forskning inom områden där de redan har verksamhet av hög kvalitet och mot områden där verksamhet av hög kvalitet kan utvecklas. Samhällets behov liksom forskarsamhällets identifiering av fruktbärande nya forskningsfält bör vara styrande. Avgörande för den vidare utvecklingen är lärosätenas framtida resurser, vilket också framhålls av . Goda förutsättningar har skapats genom de senaste årens betydande resurstillskott för grundutbildningen och i viss omfattning också för forskning. Regeringens beslut att högskolorna i , och skall benämnas universitet, liksom det sannolika framtida beslutet om , innebär ett åtagande av regeringen för en framtida resurstillväxt som stärker kvaliteten såväl av utbildning som forskning. Det är viktigt att kvalitetsutvecklingen och kvalitetsarbetet vid de nya universiteten ägnas särskild uppmärksamhet. Regeringen avser därför att uppdra åt att följa detta. ansökan avser universitetsbenämning först . kan därför i redovisningar till regeringen komplettera sin ansökan inför ett senare beslut av regeringen. Regeringen bedömer det som troligt att genom en gynnsam utveckling av utbildning och forskning kommer att kunna benämnas universitet . Regeringens förslag: 2 kap. 5 § högskolelagen ändras så att det är regeringen och inte som skall besluta om en högskola, efter ansökan, skall tilldelas ett vetenskapsområde. Ändringen skall träda i kraft . Ärendet och dess beredning: Utredningen om uppföljningen av universitets- och högskolereform () föreslog i sitt slutbetänkande Reform och förändring (SOU 1996:21) att högskolornas forskningsanslag fördelas på fyra vetenskapsområden, nämligen teknik, naturvetenskap, medicin (inklusive odontologi och farmakologi) samt kulturvetenskap (humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi). Utredningen anför att detta skulle innebära att skillnaderna mellan de olika områdena framstår tydligare och prioriteringar mellan områdena klargörs. Högskolorna föreslås få bestämma om den egna fakultetsindelningen och hur uppsättningen av fakultetsnämnder skall se ut. Remissinstanserna tillstyrkte utredningens förslag. Mot bakgrund av utredningens förslag föreslog regeringen i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12) att resurser för forskning och forskarutbildning skall ges till fyra vetenskapsområden nämligen humanistisk- samhällsvetenskapligt, medicinskt, naturvetenskapligt och tekniskt vetenskapsområde. Dessa områden kommer att finnas vid universiteten som erhåller anslag till de områden som beslutar. Beträffande de mindre och medelstora högskolorna föreslog regeringen att en högskola skall kunna ansöka hos om rätt till ett eller flera vetenskapsområden. skall efter prövning besluta att ett eller flera vetenskapsområden skall finnas vid den högskolan. En del av den högskolans permanenta resurser för forskning skall då kunna fördelas till det eller de vetenskapsområden som finns vid högskolan. En högskola som har grundutbildning och forskning av sådan kvalitet och omfattning att forskarutbildning av hög vetenskaplig kvalitet kan bedrivas inom ett vetenskapsområde bör tilldelas detta. Detta innebär att högskolan får rätt att anordna forskarutbildning och utfärda doktorsexamen inom området. beslutade enligt regeringens förslag. De nya bestämmelserna träder i kraft . har i en skrivelse till regeringen påtalat problemet med att verket fattar beslut om vetenskapsområden och inte beslutar om resurserna för forskarutbildning vid en högskola. Beslut om resurser ankommer på efter förslag av regeringen. föreslår därför att verket endast skall vara remissinstans i dessa ärenden. Ansökan skall således, enligt verket, ställas till regeringen som i de flesta fall torde remittera ärendet till för en kvalitativ bedömning. Därvid skapas en beslutsordning där inrättande av en verksamhet och beslut om resurser till denna blir sammanhängande. Skälen för regeringens förslag: Det är rimligt att det är regeringen, som skall göra en samlad bedömning av behovet av forskning och forskarutbildning, ges rätt att besluta om vetenskaps-områden och föreslå vilka resurser som skall anvisas till dessa områden. Förutsättningarna för regeringens beslut är att högskolan har grundutbildning och forskning av en sådan kvalitet och omfattning inom vetenskapsområdet att forskarutbildningen kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Regeringen föreslår således att 2 kap. 5 § högskolelagen ändras så att det är regeringen som skall besluta om en högskola, efter ansökan, skall tilldelas ett vetenskapsområde. Ändringarna skall träda ikraft . 7.6.4 Principer för anslagstilldelning beslut om att anslagen för forskning och forskarutbildning i fortsättningen skall fördelas till vetenskapsområden innebär att universitetens anslag till forskning och forskarutbildning fortsättningsvis inte fördelas till fakulteter. Det innebär att anslagsposterna till forskning och forskarutbildning inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska och juridiska fakulteterna sammanförs till det humanistisk samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet, inom de medicinska, farmaceutiska och odontologiska fakulteterna till det medicinska vetenskapsområdet, teknisk fakultet till det tekniska vetenskaps-området och anslagen till naturvetenskaplig fakultet till det naturvetenskapliga vetenskapsområdet. Vid finns det en teknisk-naturvetenskaplig fakultet. Verksamheten inom denna fakultet är integrerad, även organisatoriskt. har också utvecklat stora tvärvetenskapliga forskningsfält, som griper över både det tekniska och det naturvetenskapliga vetenskapsområdet. Medel motsvarande den hittillsvarande anslagsposten teknisk-naturvetenskaplig fakultet har därför inte splittrats upp på de två vetenskapsområdena utan lagts in under naturvetenskapligt vetenskapsområde. De resurser som anslås för det naturvetenskapliga vetenskapsområdet vid skall således kunna användas även för den tekniska forskningen och forskarutbildningen. har hos regeringen anhängiggjort frågan om att föra samman de naturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena. Denna fråga kommer att beredas efter remissbehandling av betänkandet från kommittén Forskning 2000 samt av rapporten från den av utbildningsministern tillsatta arbetsgruppen (avsnitt 5.6.1). Vid finns det tvärvetenskaplig forskning och forskarutbildning benämnd Tema. Anslaget till temaforskningen har inräknats i anslagsposten humanistisk- samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. har anvisats medel för forskning och forskarutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap under anslagsposten filosofisk fakultet. kommer medlen att anvisas under anslagsposten humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. har anvisats medel för forskning och forskarutbildning inom de humanistisk-samhällsvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena. och har anvisats medel för forskning och forskarutbildning inom det humanistisk- samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Övriga medel har anvisats till anslagsposten Övriga forskningsmedel (se även avsnitt 5.7.1). Forskningsanslagen för de nya universiteten har utformats för att skapa förutsättningar för planering och initiering av forskning och forskarutbildning . Frågan om tilldelning till andra vetenskapsområden kommer att beredas efter remissbehandling av betänkandet från kommittén Forskning 2000 samt av rapporten från den av utbildningsministern tillsatta arbetsgruppen (se avsnitt 5.6.1). /som av erhållit rätt till det tekniska vetenskapsområdet erhåller anslag till detta område samt till övrig forskning vid högskolan. , som regeringen bedömer kommer att kunna bli universitet inom en inte alltför avlägsen framtid, får ett samlat anslag för forskning. Även erhåller eget anslag för forskning. har lämnat in en ansökan till om rätten till det medicinska vetenskapsområdet. Närmare redovisning för anslagsfrågorna lämnas under avsnitt 5.7.1. 7.6.5 Resurser I det följande presenteras regeringens förslag beträffande satsningar på forskning och forskarutbildning samt förslag till satsningar på olika forskningsområden. Medlen har beräknats under respektive lärosätes anslag. Regeringens förslag: - skall erhålla ytterligare medel för Gustavianum, - skall erhålla medel till ett centrum för forskning och utbildning om förintelsen och andra folkmord, - skall erhålla ytterligare medel för verksamheten vid , - skall erhålla medel till ökade hyreskostnader för nya och ombyggda lokaler för , - skall erhålla medel för hyreskostnader för kemiskt-biologiskt centrum, - skall erhålla medel för forskning vid medicin, - skall erhålla medel för verksamheten vid Demografiska databasen, - skall erhålla medel för Himmel och hav ett teknik- och naturvetenskapscentrum, - Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla medel för hyreskostnader för ett nytt bibliotek, - skall erhålla ytterligare medel för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Regeringens bedömning: Som planeringsförutsättning för bör gälla att tillsammans med Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla medel för hyreskostnader för . skall erhålla medel för ökade lokalkostnader för . Skälen för regeringens förslag och bedömning: , Gustavianum En omfattande restaurering av Gustavianum vid har genomförts. Ett universitetshistoriskt museum har inrättats. beslutade med anledning av budgetpropositionen 1997 (prop. 1996/97:1, utg. omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) att anvisa för ökade hyreskostnader för Gustavianum. beslutade vidare med anledning av budgetpropositionen 1998 (prop. 1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att anvisa ytterligare för detta ändamål. Regeringen föreslår att för anvisas ytterligare för täckande av ökade hyreskostnader. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B2 : Forskning och forskarutbildning. , forskning och utbildning om förintelsen och andra folkmord Regeringen beslutade att anvisa till för inrättande av ett om förintelsen och andra folkmord. Centrumet, som bör bli permanent, skall bidra till samarbete mellan universitet och högskolor i hela landet. Det skall bl.a. ägna sig åt forskning och högre utbildning om folkmord och deras förhindrande samt om mänskliga rättigheter. Regeringen föreslår att för anvisas för ändamålet. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B2 : Forskning och forskarutbildning. , har en i världen unik samling av skisser och modeller till monumentalkonst och offentlig konst. Samlingen består även av ett betydande bibliotek och ett omfattande bild- och klipparkiv. har ett särskilt ansvar för dessa samlingar. beslutade med anledning av budgetpropositionen 1997 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) att anvisa för forskning kring offentlig konst och monumentalkonst. beslutade med anledning av budgetpropositionen 1998 (prop. 1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att anvisa ytterligare för detta ändamål. föreslås att anvisas ytterligare för ändamålet. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B4 : Forskning och forskarutbildning. , Biomedicinskt centrum m.m. bygger om och bygger nya lokaler för bland annat Biomedicinskt centrum. beslutade med anledning av budgetpropositionen 1998 (prop. 1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att anvisa för ökade hyreskostnader. föreslås att anvisas ytterligare för bl.a. ökade hyreskostnader. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B4 : Forskning och forskarutbildning. , hyreskostnader för kemiskt- biologiskt centrum Vid sker en nära samverkan mellan biologi och kemi. Flera forskargrupper arbetar med projekt inom dessa områden. Samverkan har emellertid inte kunnat ske fullt ut på grund av lokalbrist. föreslås att anvisas för ökade hyreskostnader för kemiskt-biologiskt centrum. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget : Forskning och forskarutbildning. , medicin medicin vid är ett tvärvetenskapligt forskningscentrum med inriktning mot gränsområdet mellan grundläggande molekylärbiologi och klinisk medicinsk forskning. Ett viktigt syfte med centrum är att samordna resultat mellan molekylärbiologisk forskning och klinisk medicinsk forskning så att nya kliniska tillämpningar skapas. Verksamheten vid centrum är av stort intresse för såväl läkemedelsindustrin som andra industrigrenar inom hälso- och sjukvårdsområdet. Verksamheten bör därför kunna komma att utvecklas till en viktig motor för näringsutvecklingen i . föreslås att anvisas för verksamheten vid medicin. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget : Forskning och forskarutbildning. , Demografiska databasen databasen har till uppgift att registrera och bearbeta huvudsakligen demografiska data för forsknings-, utbildnings- och arkiv-ändamål samt att göra dessa data tillgängliga för forskare. Informationen i Demografiska databasen är unik. Den öppnar möjligheter till nya forskningsområden som annars skulle vara svåra eller omöjliga att genomföra. Även traditionella forskningsproblem kan belysas med nya utgångspunkter och med hjälp av förfinade analysmetoder. Den forskning som bedrivs med data från den Demografiska databasen kännetecknas av en stor ämnesbredd. För att trygga verksamheten vid Demografiska databasen föreslås att anvisas för ändamålet. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget : Forskning och forskarutbildning. , för Himmel och hav, ett teknik- och naturvetenskapscentrum Regeringen föreslår att skall erhålla för projektet och Hav, ett teknik och naturvetenskapscentrum som tillsammans med planerar att etablera i . Centrumet skall öka intresset för naturvetenskap och teknik både hos skolungdomar och allmänheten. utbildningar kommer att samverka med Himmel och Hav och en forskarutbildning inriktad mot forskningsinformation kommer att inrättas. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget : Forskning och forskarutbildning. Tekniska högskolan, ökade hyreskostnader för ett nytt bibliotek Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla för ökade hyreskostnader för ett nytt bibliotek. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B16 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning. , forskning och forskarutbildning inom det humanistisk- samhällsvetenskap-liga vetenskapsområdet beslutade med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att skulle anvisas för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning inom filosofisk fakultet. Regeringen föreslår att anvisas ytterligare för fortsatt uppbyggnad av forskning och forskarutbildning inom det humansitisk-samhällsvetenskapliga området. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B18 : Forskning och forskarutbildning. Planeringsförutsättning Som planeringsförutsättning för bör gälla att tillsammans med Kungl. Tekniska högskolan skall erhålla ersättning för ökade hyreskostnader med totalt i samband med inflyttning i . skall erhålla ersättning med för ökade lokalkostnader för . 7.7 Anslagsfrågor 7.7.1 Anslagsordning och vetenskapsområden Anslag till universitet och högskolor redovisas per lärosäte i det följande. har godkänt regeringens förslag i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12) om förändrade former för anslagstilldelning till forskning och forskarutbildning. Anslagen till forskning och forskarutbildning skall fr.o.m. beräknas utifrån de vetenskapsområden som har beslutat om. Högskolor som blir universitet eller erhållit vetenskapsområden kommer att få egna anslag för forskning och forskarutbildning. För föreslås ett antal nya anslag, nämligen Grundutbildning vid samt Forskning och forskarutbildning vid de nya universiteten och /. och föreslås erhålla egna anslag för forskning. Med anledning av bl.a. tillkomsten av nya forskningsanslag har en ändring av ordningen på anslagen företagits. För föreslås att de högskolor som blir universitet eller som erhåller vetenskapsområden samt och placeras direkt efter universitetsanslagen. För de nya forskningsanslagen finns en anslagspost Övriga forskningsmedel. Denna anslagspost får disponeras för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning inom samtliga vetenskapsområden. De nya forskningsanslagen har utformats för att skapa rimliga förutsättningar för lärosätena att planera och initiera forskning och forskarutbildning . Därefter avser regeringen bl.a. att fastställa examensmål för forskarutbildning. För att garantera en viss miniminivå för forskningens studiefinansiering vid lärosätena har statsmakterna angivit den minsta andel av anslagsposten för varje fakultet som skall avsättas för studiefinansieringen. Denna princip redovisades bl.a. i budgetpropositionen för . kommer motsvarande att gälla för vetenskapsområden. Detta gäller inte för de lärosäten som tilldelas nya forskningsanslag för . Regeringen anser dock att bör varje lärosäte hitta de alternativ och metoder som leder till att de mål för forskarexamina som sätts upp för respektive lärosäte kan uppnås. Studiefinansieringen blir därvid en angelägenhet för det enskilda lärosätet. Resurser för forskning vid högskolor som inte har vetenskapsområden, samt för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna beräknas under ett gemensamt anslag B53 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, där respektive högskola disponerar en egen anslagspost. Utbildningsuppdrag I budgetpropositionen för angav regeringen utbildningsuppdrag avseende dels grundutbildning, dels forskning och forskarutbildning för samtliga universitet och högskolor för treårsperioden 1999. Vidare angavs ett generellt utbildningsuppdrag vad gäller distansutbildning, fortbildning, vidareutbildning och för studenter med invandrarbakgrund. beslutade i enlighet med regeringens förslag vad gäller såväl omfattning som inriktning av utbildningsuppdragen. Mot bakgrund härav har regeringen i regleringsbrev för budgetåren 1997 och 1998 fastställt utbildningsuppdrag för samtliga universitet och högskolor för treårsperioden 1999. I utbildningsuppdragen fastställdes examensmål för treårsperioden 1999 och för treårsperioden 2002 omfattande följande examina: grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9, gymnasielärarexamen, civilingenjörsexamen samt apotekarexamen. Vad gäller generella examina fastställdes examensmål för magisterexamen. Utbildningsuppdragen innehåller vidare fastställda mål för lägsta antal helårsstudenter samt därav mål för lägsta antal helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Målen för antalet examinerade i forskarutbildningen bör fortsätta att gälla för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. För perioden 2005 kan målen behöva ändras, men utfall och erfarenheter från den pågående perioden måste först erhållas. Regeringen avser att om så krävs korrigera tidigare föreslagna examensmål inom grundutbildningen tidigast inför (se även avsnitt 5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar och avsnitt 5.3.4 Lärarutbildningar). Anslagsberäkningar Anslagen för grundutbildning till respektive universitet och högskola består av takbelopp, dvs. den högsta möjliga ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer som kan erhållas och i vissa fall dessutom ersättning för särskilda åtaganden. Medel för s.k. NT- utbildning har beräknats inom ersättningen för särskilda åtaganden för berörda högskolor. Resurser för de nya platserna samt halvårseffekten av de 15 000 nya platserna har beräknats under respektive universitets och högskolas anslag och ingår i takbeloppen. Detsamma gäller för de platser som tillkommer . Grundutbildnings- och forskningsanslagen har pris- och löneomräknats . Anslagsförändringar utöver pris- och löneomräkningen och den nedan angivna generella besparingen framgår under respektive anslag. Regeringen har redovisat att en besparing om (priser) skall tas ut . Denna besparing, som uppgår till , har av beräkningstekniska skäl redovisats under avsnitt 5.8 Anslag, anslaget B55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. För läggs besparingen anslagstekniskt på detta anslag.