prop · GM03134 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett område där behandlingsinsatser har visat på relativt goda resultat inom såväl institutions- som öppenvård är insatser riktade till missbru- kare som ännu inte utvecklat ett svårt alkoholberoende. Även inom arbets- och föreningslivet finns många exempel på tidiga behandlings- insatser för att kunna stoppa ett begynnande missbruk. Vård enligt den s.k. Minnesotamodellen och AA-grupper (Anonyma Alkoholister) är exempel på detta. Inom flera samhällssektorer prioriterar man tidig upptäckt och tidiga insatser för att förhindra personer att etablera ett alkoholberoende. Förebyggande arbete Kunskaps- och metodutveckling har fått en alltmer fram- trädande roll inom det alkoholförebyggande arbetet. För att stärka forsk- nings- och informationsinsatser på bl.a. alkoholområdet inrättades () med huvuduppgift att driva folkhälsofräm- jande och sjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär. En stor del av FHI:s arbete är inriktat på att förebygga alkoholmissbruk. FHI har utvecklat metoder för detta framför allt inom följande områden: - Forskning, utveckling, statistik. FHI initierar, finansierar och bedriver egen forskning inom alkoholområdet. I detta arbete samverkar FHI med (). Statistik sammanställs och analyseras. - Nationella insatser. FHI bedriver riktad kunskapsförmedling, allmän information och opinionsbildning samt ger stöd till förebyggande projekt. - Lokalt och regionalt arbete. I varje län finns två kontaktpersoner som fungerar som samordnande länk både inom det egna länet och gente- mot FHI. Genom dessa personer förankras och sprids FHI:s insatser. Ett exempel på projekt som initierats på detta vis är Kommuner mot droger som bl.a. har tagit fram lokala handlingsprogram om drog- förebyggande arbete. På uppdrag av regeringen inrättade en natio- nell ledningsgrupp för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser. Den nationella ledningsgruppen består av chefer för statliga myndigheter och bolag med anknytning till området samt företrädare för och . Ledningsgruppens uppgift var att utforma en nationell handlingsplan för alkohol- och drogförebyggande insatser. Planen antogs av regeringen och särskilda medel ställdes till ledningsgruppens förfogande för dess genomförande. beslöt regeringen att inrätta en ny nationell ledningsgrupp under socialminis- terns ledning för att därigenom markera arbetets vikt. Ledningsgruppens uppgift angavs vara bl.a. att bygga upp ett långsiktigt förebyggande arbete som kan kompensera de förändringar som EU-medlemsskapet medfört för den svenska alkoholpolitiken. Det handlar om insatser som direkt kan påverka människors förhållningssätt och vanor och som också ökar det individuella ansvarstagandet. Vidare skall ledningsgruppen verka för utvecklandet av hållbara lokala strategier och som också inne- bär ett ökat lokalt ansvarstagande. Denna omställningsprocess kräver insatser . Ledningsgruppen har tagit initiativ till ett antal nationella projekt i syfte att stimulera en sådan utveckling. Det tydligaste exemplet på en medveten satsning för att uppnå alkoholpolitiska mål genom information och opinionsbildning är det Oberoende alkoholsamarbetet (OAS). Regeringen samlade myndigheter, försäkringsbolag och branschorganisationer på alko- holområdet till diskussioner om gemensamma informationsinsatser kring bruket av alkohol, dess risker och skadeverkningar. Detta utmynnade i bildandet av en särskild kommitté som startade sitt arbete . har givit i uppdrag att organisera informationsinsatser för att påverka svenskarna till mer måttfulla alko- holvanor. Samarbetet grundas på enhällighet; alla som deltar skall stå bakom de projekt genomför. Enligt direktiven skall OAS-kommit- tén driva och samordna insatser som syftar till: - att sprida kunskap om alkoholens medicinska och sociala verkningar i olika skeden av livet, - att främja en alkoholfri uppväxt, - att motverka langning till ungdomar, - att eftersträva en måttfull alkoholkonsumtion bland dem som använder alkohol och särskilt bland dem som riskerar att bli storkonsumenter, - att verka för att kvinnans graviditetsperioder, arbetsplatserna och tra- fiken (till lands och sjöss) blir alkoholfria, - att genom attitydförändringar motverka konsumtionen av illegalt till- verkad eller insmugglad alkohol. Som första och prioriterad uppgift har OAS inlett en flerårig aktion mot den illegala alkoholhanteringen. OAS har när det gäller illegal alko- holhantering bl.a. initierat regionala konferenser i samtliga län och stimulerat till bildandet av lokala OAS-kommittéaktiviteter. Reklamförbud Alkoholpolitiska utredningen (APU) analyserade effekterna av reklam- stoppet i samband med att motbokssystemet avskaffades och den uppmjukning som skedde . Genom studier av reklam- kostnader och försäljningsvolymer fann man att alkoholreklamen inte endast hade en inverkan på val av märken och sort utan även en allmänt konsumtionshöjande effekt. APU föreslog i sitt betänkande att alkoholreklamen skulle förbjudas med vissa undantag för utländska pub- likationer m.m. Reklamfrågan blev därefter föremål för ytterligare behandling i Tobaks- och alkoholreklamutredningen som avlämnade sitt slutbetänkande. Utredningen föreslog att all mark- nadsföring av alkoholdrycker skulle vara särskilt måttfull. ställde sig bakom detta förslag i det alkoholpolitiska beslutet . råder enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker (alkoholreklamlagen) ett principiellt förbud mot reklam för spritdrycker, vin och starköl i dagspress, radio, TV och annan media som riktar sig till allmänheten. I fackpress och på restauranger med serveringstillstånd tillåts emellertid måttfull annonse- ring, liksom även vad gäller öl klass II i dagspressen. Därtill finns regler om återhållsam marknadsföring av alkoholdrycker i alkohollagen. /KO har ansvaret för bevakningen av att reklamreg- lerna efterlevs och kan besluta om vite för den som bryter mot alkohol- reklamlagen (se vidare avsnitt 11). 4.3 Alkoholfria situationer Förutom det övergripande alkoholpolitiska målet att pressa tillbaka den totala alkoholkonsumtionen bedrivs regelbundna insatser för att främja den s.k. punktnykterheten. Med detta menas att man i vissa situationer i livet helt bör avstå från konsumtion av alkoholdrycker. På dessa områden har varit ett föregångsland. Ungdomen Uppfattningen att alkoholkonsumtion av betydelse inte skall förekomma under uppväxtåren är djupt rotad hos det svenska folket. Det finns en bred uppslutning kring våra åldersgränser för inköp och servering, trots att de svenska åldersgränserna i ett EU-perspektiv är förhållandevis höga. För att vidmakthålla skyddet för ungdomen har ibland speciella åtgärder vidtagits. Ett exempel är avskaffandet av mellanölet 1977. Att mellanölet togs bort var en åtgärd som framför allt motiverades av skyddet för ungdomen. Den ledde till en kraftig minskning av den totala ölkonsumtionen, särskilt bland ungdomar. Information och opi- nionsbildning i skolan i form av ANT-undervisning har en betydelsefull roll. Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. granska hur undervisningen om tobak, alkohol och andra droger har förändrats och utvecklats . Uppdraget skall redovisas . Graviditeter Sedan genombrottet för diagnostisering av fetalt alkoholsyndrom (FAS) skedde betonas vikten av helt alkoholfria graviditetsperioder. FAS är en samlingsdiagnos för fosterskador till följd av moderns alko- holkonsumtion. Det är främst tre typer av skador det handlar om; till- växthämning, skador på centrala nervsystemet och ett karaktäristiskt utseende med missbildningar och ögonskador. De allvarligaste skadorna (hjärnskador och cns-skador) riskeras av graviditeten. Inom mödravården informeras om hur alkohol påverkar fostret, och vilka skador som fostret riskerar att utsättas för. De flesta kvinnor som får del av sådan information slutar använda alkohol under graviditeten. Målet för samhället är därför att alla gravida kvinnor skall ha sådana kunskaper om vilka risker som är förenade med alkoholbruk under graviditeten att de frivilligt väljer att avstå från all användning av alkohol, och att de betraktar graviditeten som en alkoholfri period i livet. För att uppnå detta mål är det viktigt att alla kvinnor i barnafödande åld- rar får kunskap om alkoholens skadliga inverkan på fostret. Gjorda utvärderingar tyder på att denna information har haft effekt, kanske där- för att den vänder sig till en starkt motiverad grupp. Det har dock visat sig att denna information är färskvara och om den inte upprepas för nya generationer avtar kunskaperna om kopplingen mellan alkohol- konsumtion och fosterskador. Ett av OAS prioriterade områden är att verka för alkoholfria graviditeter. Arbetsplatser Alkoholmissbruk på arbetsplatsen leder till betydande produktionsbort- fall, och strävan att uppnå nykterhet på arbetsplatserna är ett erkänt delmål för alkoholpolitiken. Motiven för detta har också utökats till kvalitets-, säkerhets- och miljöaspekter. Arbetsgruppen är en viktig referensgrupp för alla som har ett arbete. Arbetsplatsens alkoholkultur blir därmed en viktig referensram för människors förhål- lande till alkohol. En restriktiv hållning till alkohol med ovillkorliga krav på nykterhet i arbetet bidrar till att upprätthålla en alkoholrestriktiv kultur i samhället. I arbetsmiljölagen (1977:1160) anges att arbetsgivaren är skyldig att vidta alkoholförebyggande åtgärder. En samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare har också vuxit fram i form av ALNA- verksamheterna ute i landet. bildades av LO, TCO och SAF och bedriver kurser och arbetsplatsinformation om förebyg- gande insatser, ledarskap, kamratstöd m.m. inom ämnet alkohol och arbetsliv. inleddes bl.a. ett treårigt projekt inom ALNA-verk- samheterna i syfte att förebygga missbruk bland ungdomar på arbetsplat- ser och bland arbetslösa på datortek. Trafik har varit ett av de ledande länderna i värl- den när det gäller att bekämpa bruk av alkohol i samband med bilkör- ning. Ett verksamt instrumentet på detta område är att ha en låg tolerans för hur mycket alkohol personer som kör bil kan tillåtas dricka. Den internationellt vedertagna metoden att ta reda på alkoholkonsumtionen hos bilförare är att mäta koncentrationen av alkohol i blodet. Denna uttrycks i promille. Vid alltför höga halter dras körkortet in. Hur låg denna promillegräns är är ett mått på landets inställning till alkohol i tra- fiken. Promillegränsen i har alltid varit bland de lägsta i världen och har haft följande utveckling. Endast hade lägre promillegräns näm- ligen 0,7. Därmed var långt före resten av värl- den. Detta är den lägsta promillegränsen bland medlemsländerna inom EU. Viktigt att notera i sammanhanget är att tillämpar regeln att bilförare som påträffas med högre promillehalt än 0,2 döms för rattfylleri oavsett om någon olycka har inträffat. Det finns några länder, t.ex. ett par av de forna , som har satt 0,0 som promillegräns men som tillämpar bestämmelsen endast i samband med trafikolyckor, dvs. så länge ingenting händer dras körkortet inte in vid högre promillehalt. I genomförs regelbundet slumpmässiga trafikkontroller av polisen, där bl.a. nykterheten kontrolleras. är också föregångsland inom forskningsområdet trafik alko- hol. Bl.a. har studier avseende prestationsförmågan vid mycket låga alkoholhalter (under ) visat på en tydlig försämring av kör- förmågan. Detta gäller även personer som kör bil . Infor- mationskampanjer med syfte att göra dessa forskningsresultat kända har fått stor uppmärksamhet även utomlands. En effekt som har kunnat utläsas är att antalet körkortsindragningar har halverats , trots sänkningen till . För säkerheten till sjöss finns regler i sjölagen (1994:1009). Där anges bl.a. att den som framför ett fartyg och då är så påverkad av alkoholhal- tiga drycker, att det kan antas, att han inte på ett betryggande sätt kan utföra vad som därvid åligger honom, döms för sjöfylleri eller i före- kommande fall för grovt sjöfylleri. Regeringen har dock över- lämnat en proposition till där det föreslås att en gräns införs om för alkohol i sjölagens bestämmelser om grovt sjöfylleri. Höga krav på omdöme och reaktionsförmåga gäller för piloter och lok- förare. Med anledning härav finns stränga regler om alkoholförtäring. Enligt Särskilda tjänstgöringsbestämmelser för flyg- besättningsmedlem vid såväl privatflyg som vid förvärvsmässig luftfart (BCL D1.15) gäller att ingen alkoholförtäring över huvud taget får ske under de närmaste före flygning. För övrigt gäller rent all- mänt att piloter bör iaktta stor försiktighet med alkoholdrycker och all- deles särskilt gäller detta mellan 24 och före flyg- ning. Den som bryter mot bestämmelser riskerar att få sitt flygcertifikat indraget. har lagt förslag om promillegränser för piloter. För tågtrafiken gäller i järnvägssäkerhetslagen (1990:1157) samma alkoholgräns för lokförare som för bilister, nämligen högst . Dessutom finns motsvarande bestämmelse för lokförare som för båt- förare. I SJ:s Hälsofordringar (SJF 200.4) stadgas också att missbruk av alkohol utgör hinder för säkerhetstjänst , vartill räknas att framföra ett tåg. 5 Utvecklingen av alkoholkonsumtionen i Sett ur ett längre tidsperspektiv har den svenska alkoholkonsumtionen varierat ganska kraftigt. Figur A visar utvecklingen av den registrerade konsumtionen (Systembolagets försäljning, restaurangförsäljningen och försäljningen av folköl omräknat till alkohol per invånare, ) totalt och uppdelat på olika alkoholdrycker . Efter var den registrerade konsumtionen mycket låg (ca ren alkohol). talet, efter motbokens avskaffande, fram till mitten av 1970 talet ökade konsumtionen kraftigt. Denna ökning ägde för övrigt rum i de flesta västeuropeiska länder och kan bl.a. förklaras av ett kraftigt ökat välstånd. då konsumtio- nen i nådde sin topp med , sjönk konsumtionen . Därefter har den enbart uppvisat smärre föränd- ringar. Om man endast ser till den registrerade alkoholkonsumtionen kan en minskning iakttas, har den registrerade konsumtionen minskat med . uppgick den registrerade alkoholkonsumtio- nen i till alkohol per invånare . har problemet att få tillförlitlig kunskap om den totala alkoholkonsumtionen uppmärksammats allt mer, dvs. problemet att få kunskap om både den registrerade och den icke-registrerade kon- sumtionen. (KALK) ett samarbetsprojekt mellan Alkohol- inspektionen, , , System- bolaget och är det mest ambitiösa försöket att mäta den totala alkoholkonsumtionen i . Målsättningen är att erhålla så goda data om den faktiska konsumtionen att resultaten från registrerad försäljningsstatistik kan kalibreras, dvs. korrigeras med upp- gifter om den icke-registrerade konsumtionen. KALK-undersökningen genomfördes och bestod förutom av till- gänglig försäljningsstatistik av telefonintervjuer med 10 000 personer fördelat på årets . Den beräknade att den oregistrerade alkohol- konsumtionen uppgick till av all alkohol som då konsu- merades i landet. Svensken dricker i genomsnitt ca ren alkohol vilket motsvarar sprit () och det mesta konsumeras till helgen. av svenskens totalkonsumtion äger rum fredag lördag. Ca 5 av dem som dricker alkohol konsumerar runt hälften av all alkohol som dricks i . Tabell 1 redovisar den beräknade totala alkoholkonsumtionen från KALK-undersökningen 1996 fördelat på olika dryckesslag. Enligt denna skulle spritkonsumtionen uppgå till ca ren alkohol vilket motsvarar drygt en tredjedel av totalkonsumtionen. Vinkonsumtionen (bordsvin plus starkvin) uppgår till ca alkohol vilket mot- svarar av den totala konsumtionen. Starkölskonsumtionen beräknades till (av totalkonsumtionen) och folköl till (). Den totala alkoholkonsumtionen omräknat till alkohol uppgick enligt undersökningen till per invånare . Tabell 1 Skattningen av svenska folkets alkoholkonsumtion under 19961), uppdelad på olika sorter och delmängder Alkoholsort och delmängd Liter alkohol per inv. 1 000 Andel (%) av resp. alkohol- sort (alk. +) Andel (%) av den totala alko- holkonsumtio- nen (alk. Privat införd legalt 0,10 1) Ca 1/10 del av skattningarna faller inom . Inom ramen för den s.k. KALK-undersökningen har man försökt att skatta utvecklingstrenden av både den icke-registrerade och den totala alkoholkonsumtionen. Skattningen visar dels att den icke-registrerade konsumtionen av alkohol mer än fördubblades /98, 1989 (1,1994) till ren alkohol per invånare 1997/98, dels att den totala konsumtionen troligen har ökat sedan EU-inträdet (, m.fl., 1999). Ytterligare tecken på att den icke-registrerade, i detta fall den illegala spritkonsumtionen, har ökat under redovisas i tabell 2. Tabell 2 Andelen som uppger konsumtion av hembränt och smuggelsprit . Resultat från olika riksrepresentativa undersökningar, bl.a. 1992 1998 18 75 år Andel som uppger bruk av År Undersökningar Hembränt Smuggelsprit Hembränt eller smuggelsprit1 1967 RUS (n=2534) 1 1974 SCB (n=942) 11 1976 SCB (n=970) 7 1980 IMU (n=1003) 10 1982 (n=1036) 14 1985 (n=1011) 13 1989 (n=1044) 14 1990 (n=1073) 12 1992 (n=954) 11 1993 (n=1001) 19 1994 (n=865)2 20 1996 (n=1276)2 22 1996 KALK (n=9998)3 21 1997 VoT (n=2276)2 19 1998 (n=1504)2 20 1998 OAS (n=4527) 1 Samtliga utom OAS baserat på två frågor, i OAS en fråga om bruk av antingen hembränt eller smuggelsprit 2 antalet som svarat på båda frågorna 3 Intervjuer fr.o.m. t.o.m. 4 Annorlunda formulerad Andelen som uppger bruk av hembränt ökade aningen talet. talets första år tycks en reell ökning ha ägt rum. Andelen som uppger att de druckit hembränt har därefter legat tämligen runt . Andelen som uppger bruk av smuggelsprit låg på 4 i 1994 och 1996 men uppvisade en fördubbling vid den senaste mätningen (). svarar ca en fjärdedel av svenskarna att de har druckit hembränt eller smuggelsprit under de senaste 12 måna- derna. Det är emellertid svårt att tolka svaren eftersom många av de som svarar ofta inte vet om de har köpt hembränd sprit eller smuggelsprit. säljs även smuggelsprit i dunkar på liknande sätt som hembränt gör. Ytterligare en indikator på att smugglingen av alkohol ökat kraftigt sedan EU-inträde är tullens beslag av smuggelsprit som redo- visas i figur B. har en större del av den beslag- tagna smuggelspriten varit 96-procentig sprit. Omräknat till ren alkohol () är därför den ökningen än större än vad de sammantagna beslag- tagna volymerna ger vid handen. 1998 beslagtog tullen lika mycket smuggelsprit som 1994. Figur B. Tullens beslag av smugglad alkohol i volymliter 1990-98 och alkohol 1995-98. (Källa: , 1999). redovisas hur många liter av den smugglade spriten som var alkohol. Detta gör det möjligt att omräkna all smuggelsprit till alkohol för perioden och framåt. Det är dock också intressant att jämföra utvecklingen av antalet beslag av smugglad alkohol med kvantitet per beslag. Figur C visar att antalet beslag av alkohol från tullens sida har minskat men att de beslag man gör innehåller betydligt större kvantiteter alkohol . Den registrerade konsumtionsutvecklingen har varit en god indikator på utvecklingen av totalkonsumtionen vilket inte minst dess samband med olika alkoholrelaterade skador visat. måste dock med hänsyn till den kraftiga ökningen av det s.k. mörkertalet större hänsyn tas till den icke-registrerade alkoholkonsumtionens utveckling och samband med skadenivåer. Det framgår av Figur A att spritkonsum- tionen har sjunkit stadigt talet. Spritkonsumtionens andel av den totala konsumtionen har också mins- kat. 1967 var som den registrerade spritkonsumtionen stod för av den registrerade totalkonsumtionen av alkohol. är den faktiska konsumtionen av sprit (på grund av den icke regist- rerade konsumtionen) med största sannolikhet nästan dubbelt så hög som den registrerade (KALK undersökningen). Detta innebär att spritens andel av totalkonsumtionen är högre än vad den registrerade konsumtio- nen ger vid handen. Alkoholkonsumtionens utveckling i olika grupper har kvinnornas alkoholbruk ökat mer än männens. För vissa tidpunkter 1998 är det möjligt att redovisa kvinnornas andel av den totala alkoholkonsumtionen (se tabell 3). Tabell 3 Totalkonsumtionens fördelning mellan manliga och kvinn- liga alkoholkonsumenter 1967 1978 1987-90 1992-94 1996 1997 1998 Antal respondenter 2 029 1 787 4 357 2 926 1 303 2 303 5 054 Andel nykterister ( %) 25 11 281 11 12 12 9 Antal respondenter 1 246 910 2 152 1 464 655 1 203 2 510 Andel nykterister (%) 28 15 351 14 15 14 11 Andel kvinnliga konsumenter av samtliga 43,8 49,5 44,5 48,5 48,2 50,7 48,9 Kvinnors konsumtion i % av totalkonsum- tionen 20,1 27,3 27,2 31,7 31,3 33,0 31,0 Antal respondenter 1 287 877 2 205 1 462 648 1 100 2 529 Andel nykterister ( %) 12 8 211 8 8 9 7 Andel manliga konsumenter av samtliga 56,1 50,5 55,2 51,5 51,8 49,3 51,1 Männens konsumtion i % av totalkonsum- tionen 79,9 72,7 72,8 68,3 68,7 67.0 69,0 Konsumtion per inv. + liter alk enligt försäljningsstati- stiken 7,03 7,10 6,39 6,26 6,00 5,90 1 Avser personer som inte dricker alkohol under en normalvecka. var kvinnornas andel av den totala konsumtionen , ökade den till mellan . Ökningen av kvinnornas konsumtion har, av allt att döma, inträffat speciellt efter mot- bokstiden och skedde främst . har skillnaden i konsumtion mellan könen visat sig vara ganska . Enligt surveyundersökningar dricker männen ca 2 2,5 gånger mer alkohol än kvinnor. drack männen 4 gånger mer. Den långsiktiga ökningen av kvinnornas andel av totalkonsumtionen beror inte bara på att antalet kvinnliga alko- holkonsumenter ökat (färre absolutister). Kvinnor dricker även mer än vad som var fallet under tidigare decennier. Åldersgrupper I uppvisar ungdomarnas alkoholvanor likheter med trenden hos den övriga befolkningen. När den svenska alkoholkonsumtionen och åtskilliga alkoholrelaterade problem nådde sin topp under det sena 1970- talet var alkoholmissbruket också mer utbrett bland ungdomarna än . Det finns tecken på att alkoholproblemen ökade i större utsträckning bland ungdomar . Analyser av den alkoholrelaterade (medicinska) dödligheten har visat att dödstalet ökade som kraftigast bland yngre människor . Från och med slutet av och minskade alkoholkonsumtionen bland ungdomar liksom bland vuxna. Som helhet har perioden varit tämligen stabil när man ser till ungdomarnas genomsnittliga alkoholkonsumtion. Det har förekommit små variationer men dessa har följt den allmänna utveck- lingen. Det finns dock tecken på att konsumtionen av alkohol bland ung- domar ökat . Flera undersökningar (bl.a. CAN: skol- och värnpliktsundersökningar) visar att andelen ung- domar som ofta berusar sig ökar och andelen som aldrig berusar sig minskar. Bilden är dock inte helt entydig. I konsumtionsundersökning () intervjuades ca 2 000 ungdomar i åldrarna 16 varav ca 950 var i gymnasieåldern. Vid en närmare analys av svaren visade det sig att det fanns en signifikant skillnad i fråga om konsumtionsnivåer och kontakt med illegal alkohol mellan elever som går på praktiska program och elever på teoretiska program. Pojkar som går på praktiska program dricker mer alkohol än pojkar som går på de teoretiska linjerna. De kommer dessutom oftare i kontakt med hembränt och smuggelsprit än pojkarna på de teoretiska linjerna. Än större skillnader finns bland flick- orna. Det är generellt så att flickor som går på teoretiska program dricker mindre än flickor som går på praktiska program. Andelen flickor som går på praktiska program och kommit i kontakt med svartsprit ökar medan andelen flickor på de teoretiska programmen som kommit i kontakt med svartsprit minskar något, se figur D. Andelen som uppger att de köpt smuggelsprit eller hembränt eller blivit bjuden på hembränt . Studier av frågeundersökningar genomförda under olika årtionden visar på tydliga åldersrelaterade skillnader i alkoholkonsumtion. Tabell 4 redovisar åldersskillnader enligt en undersökning genomförd (Leifman, m.fl. 1999). Självrapporterad alkoholkonsumtion (cl ren alkohol) per respondent i olika åldersgrupper för män och kvinnor enligt OAS/. Män n=2341 Ålder Starköl Folköl Lättvin Starkvin Sprit Alkoläsk /cider Tot.