prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — meddelade slutligen att man avser att arbeta vidare med frågan om antibiotikaresistens. Tanken är att en resolution skall antas av hälsoministerrådet . 12.11 Ungdomsfrågor 12.11.1 Ungdom för EU:s samarbete på ungdomsområdet regleras i artikel 126 i EG- fördraget, vilken ger möjlighet till stimulansåtgärder för att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. Utbildnings- och ungdomsfrågor är ett område inom vilket nationell bestämmanderätt gäller, och fördraget ger inte utrymme för en harmonisering av lagar och regler inom området. Huvuddelen av aktiviteterna sker inom programmet Ungdom för , där det nuvarande programmet sträcker sig över perioden 1999 och har en budget på sammanlagt 126 miljoner ecu. Mer än 60 000 ungdomar har deltagit i Ungdom för Europa- programmen, och har ca hälften av de organisationer som organiserar utbyten inte haft tidigare erfarenhet av programmet. Ca 2 000 ungdomar kom från . 12.11.2 Europeisk volontärtjänst för ungdomar 1997 har kommissionen även drivit en försöksverksamhet för att utveckla en europeisk volontärtjänst för ungdomar. Tonvikten ligger på stöd till längre utbyten (6 12 månader) för enskilda ungdomar som deltar som volontärer i ett samhällsnyttigt projekt i en annan medlemsstat. Utifrån försöksverksamheten antogs programmet och sträcker sig med en budget på 47,5 miljoner ecu. Totalt har ca 2 300 ungdomar, varav 120 från , deltagit i verksamheten 1997. 12.11.3 Nytt ungdomsprogram efter 1999 överlämnade kommissionen ett s.k. meddelande till rådet om riktlinjer för de framtida gemenskapsprogrammen inom utbildnings- och ungdomsområdena. Inom ungdomsområdet förordades att de bägge nuvarande programmen Ungdom för och Europeisk volontärtjänst för ungdomar ersätts av ett samlat ungdomsprogram för perioden . Programmet föreslås få en budget om och innebär en årlig fördubbling från ca 54,5 miljoner ecu till för vart och ett av de fem påföljande åren. Det nya programförslaget antogs av kommissionen och överlämnades därefter till och rådet för fortsatt behandling. Parlamentet har härvid bl.a. föreslagit att programmets totala budget ökas till . Vid ungdomsministerrådets möte kunde rådet inte ena sig om en s.k. gemensam ståndpunkt i fråga om det föreslagna programmet på grund av oenighet om programmets budget. Fyra av medlemsländerna däribland , förordade nämligen en nollbudget- tillväxt och kom därmed att utgöra en s.k. blockerande minoritet. uppnådde utbildningsministrarna en gemensam ståndpunkt om de nya utbildningsprogrammens budget och längd (). I ljuset därav kan förutses att frågan om ungdomsprogrammets budget och längd ånyo kommer att tas upp till behandling. 12.12 Idrott inbjuder till mobilisering mot dopning Idrott omfattas inte av fördraget och härigenom har inte heller någon gemenskapspolitik förutsetts. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. Den senaste domen av stor betydelse på idrottsområdet meddelades i det s.k. Bosman-fallet (mål C-415/93). Domen har för idrotten i medfört att olika specialidrottsförbund genomfört vissa förändringar i sina tävlingsbestämmelser. Under det österrikiska ordförandeskapet har idrotten och EU diskuterats, detta bl.a. mot bakgrund av den deklaration som antogs vid i . Vid dess möte i antogs ett särskilt avsnitt i slutdokumentet i vilket idrottens sociala betydelse understryks. Rådet inbjuder vidare kommissionen att överlämna en rapport till Europeiska rådets möte med inriktning på att bevara nuvarande idrottsstrukturer och att upprätthålla idrottens sociala funktion inom ramen för gemenskapen. Rådet uttryckte även sin oro för omfattningen och allvaret med dopning inom idrotten, vilket undergräver idrottens etik och äventyrar folkhälsan. Rådet betonade behovet av mobilisering på EU-nivå och inbjöd medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen och internationella idrottsorganisationer undersöka möjliga åtgärder för att intensifiera kampen mot denna fara, särskilt genom bättre samordning av befintliga nationella åtgärder. För att skapa större förståelse mellan folk har kommissionen fördelat ett begränsat stöd till idrottsföreningar genom det s.k. Eurathlonprogrammet. Syftet med programmet har varit att främja den roll som idrotten spelar för den sociala integrationen, hälsomedvetandet och solidariteten människor emellan. Bidrag har fördelats till idrottsföreningar och som omfattar minst tre medlemsländer. 13 Transporter På transportområdet skall EG-fördragets övergripande mål uppnås inom ramen för en gemensam transportpolitik. I detta syfte skall rådet fatta beslut om gemensamma regler för transporter till, från och genom medlemsstaternas territorier, villkor för utländska företag som utför transporter i en medlemsstat, åtgärder för att förbättra transportsäkerheten och andra lämpliga bestämmelser. 13.1 Arbete som berör alla transportslag 13.1.1 Åtgärder för att integrera miljöhänsyn i transportpolitiken Gemensamt möte med transport- och miljöministrarna rådets möte i pekade regeringscheferna på behovet av att integrera miljöskydd i gemenskapens olika politik- områden. Som första politikområden där detta arbete borde inledas angavs transporter, energi och jordbruk. gav i uppdrag åt transportrådet, energirådet och jordbruksrådet att rapportera till topp- mötet i om en strategi för detta arbete inom sina respektive områden. , dagen efter Cardiffmötet, höll transport- och miljöministrarna ett gemensamt möte. Under detta möte enades ministrarna om slutsatser som framhåller behovet av att främja en hållbar utveckling mot bakgrund av de negativa effekterna på människors miljö och hälsa. Europeiska rådets möte i Transportministrarna presenterade en rapport (i enlighet med det uppdrag som gavs dem i ) till Europeiska rådets möte i med åtagande om att utarbeta en strategi för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling i transportpolitiken. Strategin skall innehålla kort-, medellång- och långsiktiga miljömål. Arbetet skall ytterligare preciseras i form av ett arbetsprogram som i en första del skall presenteras . 13.1.2 Högnivågruppen för telematik på transportområdet Den högnivågrupp för telematik på transportområdet, dvs. informations- teknik tillämpad inom trafiken, som inrättades 1995 på initiativ av rådet, har samlats en gång . Gruppen diskuterade bl.a. framtagande av principer för gränssnittet mellan människa och maskin samt åtgärder för att främja framväxten av en marknad av trafikinformationstjänster. För att främja införandet av radiotjänsten RDS-TMC och utbyte av trafikinformation inom ramen för de överenskommelser som under- tecknades 1997 har en gemensam stödorganisation etablerats . är representant i detta arbete. 13.1.3 om rättvisa trafikavgifter presenterade kommissionen sin vitbok med . En modell för stegvist införande av gemensamma avgiftsprinciper för transportinfrastruktur i EU (KOM(1998) 466 slutlig). I syfte att åstadkomma en effektivare europeisk transportsektor, att bidra till utvecklandet av hållbara transporter och att främja konkurrens- neutralitet mellan företag och medborgare i olika medlemsstater föreslås att gemensamma avgiftsprinciper införs. Förslaget har många likheter med det svenska kostnadsansvaret för transportsektorn. Samhälls- ekonomisk marginalkostnadsprissättning är grunden i förslaget. Det kompletteras med möjlighet till kostnadstäckning genom genomsnitts- prissättning för ny infrastruktur. Kommissionen föreslår ett stegvis genomförande av förslaget. Rådet har informerats om förslaget men några närmare diskussioner har inte förts. inleddes arbetet i den kommitté av experter på avgiftssättning för transportinfrastruktur som föreslås i vitboken. Kommitténs uppgift är att utveckla och bereda frågor om genomförandet av föreslagna avgiftsprinciper. 13.1.4 Kombinerade transporter Kommissionen har lagt fram förslag till vissa ändringar av rådets direktiv /106/EEG och 96/53/EG för att främja kombinerade transporter (KOM(1998) 414 slutlig). Förslaget innebär en utvidgning av begreppet kombinerad transport . Det innehåller även regler om att tillåta tyngre totalvikt () samt om att införa vissa förmåner för lastbilar i kombitrafik (bl.a. undantag från helgförbud för tung trafik och vissa möjligheter till fordonsskattelättnader). Förslagen har behandlats dels i rådsarbetsgrupper, dels som punkter med avrapportering av arbetsläget vid två ministerråd. , liksom övriga medlemsstater, är visserligen överens om att kombinerade transporter bör främjas, bl.a. för att avlasta vägnätet viss trafik, men förslagen har mötts av viss tveksamhet bl.a. med hänsyn till att de kan medföra kontrollproblem. EG stöder även intermodala transportlösningar genom det s.k. PACT- programmet (Pilot ), där praktiska prov av nya transportlösningar kan få visst ekonomiskt stöd. medverkar här vid värderingen av projektansökningarna. 13.2 Landtransporter 13.2.1 Vägtransporter Beskattning av tung trafik vid utnyttjande av viss infrastruktur Vid transportministermötet nådde medlemsstaterna arbete en gemensam ståndpunkt kring förslaget till nytt direktiv om beskattning av tunga lastfordon för användning av vissa infrastrukturer (KOM(96) 331 slutlig). Det nya direktivet skall ersätta det som tillämpas, rådets direktiv /89/EEG, som på formella grunder upphävdes av . Avsikten är att det nya direktivet skall träda i kraft . I förslaget till nytt direktiv återfinns bland annat bestämmelser om differentiering av vägavgifterna beroende på fordonens miljöpåverkan och nya högre maximinivåer för vägavgifterna. Reglering av arbetstiden vid vägtransporter för mobila arbetstagare och förare som är egenföretagare överlämnade till rådet ett förslag till direktiv (KOM(1998) 662 slutlig), som bl.a. innebär viss reglering av arbetstiden och som skall komplettera körtidsbestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 3820/85 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter. Rådsbehandlingen av förslaget har ännu inte påbörjats. Förslaget berör också andra transportslag än vägtrafiken (jfr avsnitt 12.4.1). Vägtransportavtal med länder utanför EU Kommissionen har fortsatt förhandlingarna med om att ingå avtal om luft- och landtransporter i syfte att bl.a. få använda lastbilar med totalvikt upp till för transporter på schweiziskt territorium. Vid en separat förhandling i anslutning till transportrådet 1998 kunde parterna till slut nå en politisk överenskommelse om innehållet i ett vägtransportavtal. Vidare pågår det förhandlingar om tillfälliga busstransporter samt om vissa transittrafikfrågor med bl.a. länderna i . Motorfordonsfrågor ekonomiska kommission för (ECE) träffade 1958 en överenskommelse om att utveckla enhetliga reglementen om delar och egenskaper för motorfordon. Flertalet av EG:s motorfordons- direktiv består av ECE-reglementen som införlivats i gemenskapsrätten. Överenskommelsen har reviderats för att möjliggöra att gemenskapen skall kunna bli medlem i organisationen och företräda medlemsländerna. EG blev fullvärdig medlem i överenskommelsen från . har också anslutits till överens- kommelsen genom en parallell överenskommelse som ännu inte antagits av EG. Den parallella överenskommelsen kan ses som ett steg på vägen mot globala regler på motorfordonsområdet. För de svenska fordons- tillverkarna som har en relativt sett blygsam produktion med mycket stor geografisk spridning har globala regler stor ekonomisk betydelse. Ett gemensamt typgodkännandesystem för två- och trehjuliga motorfordon antogs och infördes i svensk lagstiftning . Det omfattar bl.a. den s.k. EU-mopeden med en högsta tillåtna hastighet av /h. I lagstiftningsproceduren behandlas ett direktivförslag om gemen- samma regler för bussar i rådets motorfordonsgrupp. Förslaget är av stor vikt för svenska transportföretag och tillverkare. Direktivet kan komma att antas . Ett särskilt direktivförslag om bussar av högst 15 meters längd förväntas . Ett förslag till direktiv om gemensamma registreringsdokument för motorfordon är nära ett antagande. Det kommer, tillsammans med ett direktivförslag om gemensamma regler för s.k. flygande inspektioner, att underlätta kontrollen av fordon som kör utanför hemlandet och medverka till likvärdiga konkurrensförhållanden för operatörerna. Vägtrafiksäkerhet inrättade kommissionen en högnivågrupp för trafiksäkerhet, och 1993 presenterade kommissionen ett första handlingsprogram om väg- trafiksäkerhet. Programmet har genomförts, vilket har lett till klara framsteg enligt den utvärdering som kommissionen låtit göra. har rådet ställt sig bakom ett förslag att kommissionen regelbundet ser över och rapporterar om utvecklingen av trafiksäkerheten inom Europeiska unionen. I förslaget ingår också att sprida kunskap om andras erfarenheter och de bästa metoderna för att öka trafiksäkerheten. har två möten ägt rum, och de angelägna frågor som diskuterats är att införa varselljus samt att fortsätta arbetet med att motverka bruket av droger i trafiken. 13.2.2 Järnväg Kommissionen överlämnade ett s.k. järnvägspaket, med förslag till ändringar av direktiven /440/EEG och 95/18/EG samt ett förslag till nytt direktiv att ersätta direktivet 95/19/EG. Förslagen syftar till att omvandla den europeiska järnvägssektorn, med dess vikande marknads- andel, till en expanderande, konkurrenskraftig och kundorienterad järnväg. För att uppnå detta krävs bl.a. kompetent förvaltning och sund ekonomi inom järnvägssektorn samt rättvis och icke-diskriminerande behandling av olika inblandade parter. För detta krävs bl.a. klarlägganden av de berördas roller och en tydlig uppdelning av olika aktörers ansvarsområden. Vidare krävs ramar och regelverk för fördelningen av järnvägsinfrastrukturkapacitet, för fastställandet av nivåerna på ban- avgifterna och för utfärdande av licenser för järnvägsföretag. Framför allt det sistnämnda förslaget är omfattande och i vissa delar mycket detaljerat. har förslagen behandlats och diskuterats vid ett flertal tillfällen. Någon form av överenskommelse har dock inte uppnåtts. Vid transportministrarnas möte diskuterades förslagen till ändringar i direktiven /440/EEC och 95/18/EG kort, medan förslaget till det nya direktivet endast har behandlats i våldsarbetsgruppen. Förslagen stämmer väl överens med det svenska synsättet och svenska erfarenheter samt med den transport- politiska propositionen . 13.2.3 Inre vattenvägar Arbetet med att effektivisera trafiken på EU:s inre vattenvägar har fortsatt . Kommissionen har lagt fram två nya förslag. Det ena handlar om att i ordnade former stegvis söka begränsa den alltför stora flottkapaciteten och det andra om att införa nya tekniska krav på fartygen. Förslagen, som inte berör , är inte färdigbehandlade. 13.3 Sjöfart 13.3.1 Sjösäkerhet och miljö Rådet har antagit direktiv /18/EG om säkerhets- bestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg, direktiv /41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater samt direktiv /25/EG om hamnstats- kontroll. Kommissionen har presenterat ett förslag till rådets direktiv om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester från fartyg. Förslaget innebär bl.a. att medlemsstaterna skall se till att det finns tillräckliga mottagningsanordningar för att ta emot fartygsgenererat avfall och lastrester i alla hamnar. Vidare skall varje hamn upprätta en avfallshanteringsplan i enlighet med riktlinjer i bilaga till direktivet. Svenska ståndpunkter har fått gott gehör under förslagets beredning inom kommissionen, och bör vara fortsatt pådrivande i arbetet. Kommissionen har också presenterat ett förslag till rådets direktiv om villkor för drift i reguljär trafik med ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i gemenskapen (KOM(1998) 71 slutlig). De främsta syftena med förslaget är att uppnå en ökad harmonisering av tolkningen av internationella säkerhetskrav för att säkerställa en effektiv tillämpning av dessa krav och tillämplig gemenskapslagstiftning samt att uppnå klarhet över de krav som gäller för att bedriva reguljär trafik med ovan nämnda fartygstyper till och från gemenskapens hamnar. Den svenska grundinställningen vid arbetet i rådet har varit positiv. En gemensam ståndpunkt antogs . 13.3.2 Gemensam sjöfartspolitik har kommissionen presenterat två förslag som berör den gemensamma sjöfartspolitiken. Den ena förslaget, som presenterats i en grönbok, berör hamnar och maritim infrastruktur (KOM(97) 678 slutlig). Medlemsstaterna har kunnat lämna synpunkter, och betonade främst vikten av att principen om att användaren skall betala skall gälla inom hela unionen såsom sker i . Kommissionen har därutöver bett om uppgifter om hur hamnväsendet finansieras (om statligt stöd m.m.). Enkäten har besvarats av . lämnade kommissionen även förslag till en gemensam policy vad gäller bemanningsvillkor på fartyg i gemensam passagerar- och färjetrafik i och mellan medlemsstater (KOM(1998) 251 slutlig). Reformpaketet omfattar både förslag till fortsatt avreglering av sjöfartsmarknaden inom EU (cabotage) och ett förordningsförslag om att endast tillämpa de anställningsvillkor som gäller i någon av de berörda medlemsstaterna ombord på färjorna. I det första fallet har medlemsstaterna i södra delen av unionen motsatt sig förslaget och i det senare fallet har flera medlemsstater i den norra delen avvisat tanken om gemensamma regler. beslöt att frågan skall bearbetas ytterligare. 13.3.3 Sjöfartsavtal med tredje land Arbetet med att söka träffa sjöfartsavtal med och som rådet fattade beslut om 1997 har bedrivits med viss prioritet i kommissionen. Något resultat har ännu inte kunnat rapporteras, men avtal med dessa två mycket stora stater är viktiga. Unionens medlemsstater åsamkas också konkurrensmässig diskriminering i många länder utöver och . Kommissionen har på detta område varit mycket aktiv i bl.a. kontakter med , , , , m.fl. Arbetet syftar till att genom förhandlingar med berörda länder söka undanröja diskriminerande särbehandling av fartyg som tillhör EU:s handelsflotta. 13.4 Luftfart 13.4.1 Flygtrafikledning Arbetet med att reformera den europeiska flygtrafikledningen har fortsatt inom EG och Eurocontrol (Europeiska organisationen för säkrare flygtrafikledningstjänst). Inom EG har diskussionerna koncentrerats kring gemenskapens framtida roll som en medlem av Eurocontrol. antog ministerrådet ett mandat som bemyndigar kommissionen att inleda förhandlingar om ett medlemskap för EG i Eurocontrol. De reella förhandlingarna beräknas påbörjas . stödjer de övergripande målsättningarna i detta arbete. Ett viktigt svenskt krav är att få behålla vårt integrerade civila/militära flygtrafikledningssystem. 13.4.2 Flygsäkerhet Gemensam ståndpunkt har uppnåtts gällande direktivförslaget om rampinspektioner av flygplan. Förslaget innebär att medlemsstaterna åläggs att genomföra utökade rampinspektioner av flygplan från länder utanför EU, att en gemensam databas upprättas för att lokalisera säkerhetsbrister, att experthjälp skall kunna erbjudas till tredje land samt att kommissionen och medlemsstaterna skall kunna meddela flygförbud för flygbolag som inte uppfyller säkerhetskraven. har under arbetets gång verkat för att flygsäkerhetsrelaterad information skall vara offentlig i största möjliga omfattning men har inte fått tillräckligt gehör för kraven. Diskussionerna om att bilda en gemensam europeisk flygsäkerhets- myndighet () har fortsatt . antog ministerrådet ett mandat som bemyndigar kommissionen att inleda förhandlingar om att etablera myndigheten, vilken avses grundas på den existerande organisationen . De reella för- handlingarna beräknas påbörjas . stöder kraftfullt den övergripande inriktningen i arbetet. Kommissionen har presenterat ett meddelande angående en europeisk strategi för ett globalt system för satellitnavigering. Strategin debatterades av transportrådet varvid ett antal slutsatser antogs. avser man att intensifiera arbetet intensifieras där internationella förhandlingar med bl.a. och utgör viktiga inslag. 13.4.3 Förhållandet till tredje land EG och Några ytterligare luftfartsförhandlingar mellan kommissionen och , grundade på det första mandat rådet beslutade om , har inte hållits. Arbetet har fortsatt med ett utvidgat mandat som omfattar även trafikrättigheter m.m. Rådet har debatterat frågan om hur det fortsatta arbetet bör bedrivas. har vidhållit den i princip positiva inställningen till en gemensam luftfartsmarknad över och till arbetet med ett utvidgat mandat, allt under förutsättning att detta inte innebär en försämring av vad som gäller enligt det s.k. open skies-avtal som har ingått med . Kommissionen har beslutat att anmäla och vissa andra medlemsstater till med anledning av dessa open skies- avtal, som enligt kommissionen innebär att och övriga berörda medlemsstater har brutit mot sina förpliktelser mot unionen. har bestridit att några överträdelser har skett. EG och Arbetet med ett luftfartsavtal mellan och pågår fortfarande. EG och Kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, har på bilateral basis haft inledande diskussioner med de tio central- och östeuropeiska staterna inför luftfartsförhandlingarna om utvidgning av den inre luftfartsmarknaden. har medverkat vid diskussionerna med de baltiska staterna och . En oberoende säkerhetsbedömning av respektive stat har parallellt utförts av . Vid ett möte med den speciella kommittén, bestående av kommissionen, medlemsstaterna samt övriga förhandlingsparter, godkändes enhälligt förhandlingarnas slutmål om en gemensam inre luftfartsmarknad. har de bilaterala förhandlingarna inletts. Den första förhandlingsomgången blir klar /99. Kommissionens förhoppning är att det skall finnas ett färdigt avtal före . 13.4.4 Ljuddämpare på flygplan Rådet har antagit en gemensam ståndpunkt avseende en förordning om förbud mot användning och nyregistrering av vissa flygplan som försetts med ljuddämpare (s.k. hush kits). Syftet med förordningen är att minska bullret vid gemenskapens flygplatser genom att förebygga att äldre flygplan förses med ljuddämpare för att undgå det förbud mot vissa flygplanstyper som träder i kraft , eftersom ett ljuddämpat äldre flygplan ändå har sämre miljöprestanda än ett modernt flygplan. har stött detta förslag. 13.4.5 Flygplatsavgifter Kommissionen har lagt ett förslag till direktiv om flygplatsavgifter (KOM(97) 154 slutlig). Förslaget har behandlats dels i rådsarbetsgrupper, dels som punkter med avrapportering av arbetsläget vid två ministerråd. Förslaget har mötts med tveksamhet ur olika synvinklar från medlemsstaterna. Från svensk sida har frågorna om möjligheter till korssubventionering av våra flygplatser samt om rätten att ta ut miljörelaterade landningsavgifter tilldragit sig det största intresset. har förslaget diskuterats i rådsarbetsgruppen. råder stor oenighet. En avrapportering av arbetsläget gjordes vid transportministrarnas möte 1998. 13.5 Transeuropeiska nät för transporter Kommissionen fattade beslut om fördelning av ekonomiskt stöd till transeuropeiska nät för transporter, TEN-T. Rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemen- skapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät är gemensam för transport-, tele- och energinäten och utgör den rättsliga grunden för det ekonomiska stöd som genom årliga beslut i finansieringskommittén fördelas till projekt av gemensamt intresse. EG-budget finns avsatt 470 miljoner ecu till TEN-T. Av dessa har 27 miljoner ecu avsatts till följande svenska projekt: Byggande av svenska landanslutningar till Öresundsförbindelsen, Trafiklednings- och informationstjänster för vägtrafiken i norra , av väg E 6 på delen Håby Byggande av väg E 18, delen Byggande av Nordlänken, dubbelspår mellan och Byggande av järnvägstunnel under , för hamn Utredningar för bana 3 på , utveckling av flygtrafikledningstjänsten i norra . har tillsammans med erhållit 20 miljoner ecu i bidrag till Öresundsförbindelsen.