prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen anser det viktigt att myndigheten bedriver ett aktivt arbete med att integrera och vidareut- veckla genderperspektivet i verksamheten. antog regeringens för- slag till en ny lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (prop. 1997/98:109, bet. 1997/98:SoU22, rskr. 1997/98:290). Lagen inne- bär att nya möjligheter till åtgärder tillskapas i enskilda ärenden inför , bl.a. skall nämn- den kunna föreskriva legitimerad personal en tre- årig prövotid. Bestämmelserna om en ny sank- tionsform kan medföra att nämndens arbets- börda ökar något. Vidare utvidgas nämndens möjligheter att fatta beslut på ordförandenivå vilket bör leda till att den genomsnittliga handläggningstiden minskar. Regeringen kan konstatera att det har visat sig vara svårt att göra tillförlitliga prognoser för den framtida ärendeutvecklingen. påpekar i sitt budgetunderlag för perioden 2001 att nedskärningarna inom hälso- och sjukvården och den debatt dessa ger upphov till talar för att klagomålen kan komma att öka. Den förstärk- ning av möjligheten att utöva tillsyn som Social- styrelsen fick i samband med att lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården trädde i kraft kan leda till att antalet ärenden ökar. Det finns även en viss tendens till ökning av antalet komplicerade ärenden. Slutsatser har enligt regeringens mening arbetat på ett tillfredsställande sätt med målen för verksam- heten. Regeringen anser inte att det finns anledning att ändra den nuvarande inriktningen på myndighetens verksamhet. Den genom- snittliga handläggningstiden för ärenden bör dock nedbringas till av högst 2001. har ett relativt stort anslagssparande. Vidare överstiger anslaget för de pro- gnostiserade kostnaderna för . Enligt re- geringens uppfattning bör det ackumulerade an- slagssparandet användas för att minska ärende- balansen ytterligare samt till att tillgodose det extra medelsbehov som kan komma att uppstå . Anslagsberäkningen för utgår från att regeringen föreslår en besparing om . Dessa medel föreslås överföras till an- slaget . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. En korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finan- siera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 22 879 Pris- och löneomräkning 448 Justering av 94 Omfördelning till SMI -1 000 Förslag 1999 22 421 Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget A12 Hälso- och sjukvårdens ansvars- nämnd för . be- räknas anslaget till respektive . 4.7 Avgiftsfinansierad verksamhet 4.7.1 skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att tillse att lä- kemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett än- damålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Läke- medelsverket skall främja säkerheten och kvali- teten för läkemedelsnära produkter. I detta arbete skall dels ut- göra en kontrollerande myndighet, dels arbeta för rationell utveckling och användning av nya och äldre läkemedel. har mot bakgrund av regeringens budgetproposition för fastställt en plane- ringsram för ordinarie verk- samhet om för . har i sitt budgetunderlag för hemställt om en kostnadsbudget för ordi- narie avgiftsfinansierad verksamhet på . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser verksamhet domineras av ar- bete inom ramen för EU:s nya system för god- kännande och uppföljning av läkemedel. Verket har varit framgångsrikt i detta arbete såväl som i det nationella arbetet med läkemedelskontrollen. I den centraliserade proceduren i EU är en av de mest efterfrågade myndigheterna för rapportörskap och verket ligger också bland de främsta för att erhålla upp- drag inom proceduren för ömsesidigt erkännan- de. har representerats på ordförandeposter i arbetsgrupper och i övrigt deltagit i sådana, ansvarat för utarbetande av rikt- linjer och råd till industrin inom flera ämnesom- råden samt deltagit som experter i EU-kom- missionens arbete och i internationella avtals- förhandlingar. har antalet nationellt avgjorda ärenden ökat för flera ärendetyper, delvis till följd av det relativt stora antalet god- kända läkemedel för parallellimport, men också beroende på en ökning av antalet godkända generika och tillkommande styrkor. Målen har uppfyllts utom för nya kemiska substanser där antalet avgjorda ärenden har minskat med vilket beror på att en allt större andel av denna typ av ärende handläggs inom den centrala proceduren. Handläggningstiderna har minskat för flertalet ärendetyper och generellt gäller att ärenden som avgörs utan komplettering av sökanden i huvudsak är klara inom de uppsatta tidsramarna. Den fortgående ökningen av andelen god- kända ärenden leder till en fortsatt ökning av antalet läkemedel på den svenska marknaden. Intresset för parallellimport av läkemedel har ökat vilket har resulterat i 180 ansök- ningar om marknadsföringstillstånd. Av dessa godkändes 45 produkter . Regeringen gör bedömningen att Läkeme- delsverket i allt väsentligt har uppfyllt målen för godkännandeverksamheten och efterkontroll och information om läkemedel samt verksam- heten avseende läkemedelsnära produkter. Den vetenskapliga kvalitetssäkringen av god- kännande- och efterkontrollärenden är väl ut- vecklad. Systemet tar stora resurser i anspråk vil- ket beror på de komplexa frågeställningarna, stora ärendeflöden och korta handläggningstider. Bland de godkända läkemedlen kan nämnas ett nytt läkemedel för behandling av Alzheimers sjukdom med mindre biverkningar än godkänt läkemedel, ett nytt läkemedel mot mul- tipel skleros, vilket minskar utvecklingen av in- validitet, ett nytt läkemedel mot Parkinsons sjukdom, vilket medför minskat handikapp, det första läkemedlet mot en ovanlig form av venös blodpropp samt ett nytt högeffektivt läkemedel mot venös blodpropp i samband med ortopedisk kirurgi. har i årsredovisningens re- sultaträkning för redovisat en total omsättning på och ett rörelseunderskott efter finansiella intäkter och kostnader på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.19 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt- kostnad) Utfall 1997 166 690 168 782 2 092 Prognos 1998 157 000 183 200 26 200 Budget 1999 156 000 166 700 10 700 har angivit en kostnadsbudget (166,) som är större än den planeringsram som har beräknat () vilket beror på det ökade arbetet inom ramen för EU:s nya system, införande av ett nytt IT-system för bättre pro- cessteknik, uppföljning och kommunikation med andra myndigheter och industrin samt sats- ningar på decentralisering av biverknings- rapporteringen. har ett ingående myndig- hetskapital på . Dessa medel kommer att finansiera den underbalanse- rade verksamheten tillsammans med beräknade intäkter. har föreslagit rege- ringen en höjning av avgifterna för läkemedel med för att klara finansie- ringen av läkemedelsverksamheten. Läke- medelsverket har dessutom föreslagit större höj- ningar för naturläkemedel och vissa utvärtes medel för att kunna finansiera verksamheten för de särbehandlade läkemedlen. Tabell 4.20 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt- kostnad) Utfall 1997 12 841 12 797 44 Prognos 1998 15 800 15 500 300 Budget 1999 15 800 15 590 210 Inom ramen för särskild uppdragsverksamhet redovisas uppdrag från som avser producentobunden läkemedelsinformation. Medel finns beviljade för med . har i enlighet med uppdrag av regeringen redovisat förslag till nytt avgifts- system för verksamheten från . Slutsatser Regeringen anser att på ett tillfredsställande sätt arbetat med målen för verk- samheten. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen för verk-samhet bör kvarstå. 4.8 Övrig statlig verksamhet 4.8.1 av aktier i bemyndigade regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att nå ett hundraprocentigt statligt ägande av Apoteks- bolaget (publ), be- nämnt (publ) (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Staten har förvärvat Apoteksbolaget AB:s pen- sionsstiftelses tredjedel av aktierna i . Bolaget är därmed helägt av staten. Köpe- skillingen uppgår till . Staten har finansierat köpet genom att ta upp ett lån i . Staten avser att betala tillbaka lånet med del av den utdelning, som erhållits från . Avtalet med stiftelsen innehåller också en be- stämmelse om en villkorad tilläggsköpeskilling. verksamhet Vid utgången av bestod koncernen av moderbolaget , de rörelsedrivande dotterbolagen , () samt intressebolagen , Högberga och . Läkemedelsdistributionen sker genom ca 600 apotek. Den slutna vårdens behov av läkemedel tillgodoses av via ettåriga entrepre- nadavtal med sjukvårdshuvudmännen genom ca 100 särskilda sjukhusapotek, ofta kombinerade sjukhus- och expeditionsapotek med försäljning också till allmänheten. I distribu- tionsservice ingår förutom apoteken även ca 1 000 apoteksombud. Dessa är enskilda närings- idkare som mot provision förmedlar receptbe- lagda läkemedel eller säljer vissa receptfria läke- medel från ett lager som ägs av . Ombudens huvuduppgift är att tillgodose beho- vet av distribution av läkemedel företrädesvis i glesbygd. Försäljningen uppgick till , en minskning jämfört med föregående år. fram till och med har försäljningen ökat . Den minskade för- säljningen var en effekt av det nya syste- met med läkemedelsförmånen som trädde i kraft . Ändringen i läkemedelsför- månen ledde bl.a. till en hamstring av läkemedel vilket medförde en minskad försäljning . I enlighet med beslut (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20) och genom statens särskilda ägardirektiv vid ordinarie bo- lagsstämma i (publ) och vid ordinarie bolagsstämma i (publ) har staten som ägare uttryckt att bolaget skall vidta åtgärder för att minska kostnaderna för verksamhetsåren 1998 och 1999 med sammanlagt . har i skrivelser till Social- departementet preliminärt visat att besparingarna genomförts. Åtgärderna skall slutligt redovisas av . Staten har vid ordinarie bolagsstämma i Apo- teket AB (publ) uttalat att skall sträva mot målet att uppnå ett resultat som medger en vinstutdelning till bola- gets ägare avseende verksamheten på . 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar samhällets insat- ser för äldre och funktionshindrade, barn och ungdomar samt socialt utsatta grupper. Området innefattar även alkohol- och narkotikafrågor. Den sociala omsorgen är i huvudsak ett kom- munalt ansvar. Verksamheterna regleras i flera olika lagar bl.a. socialtjänstlagen (1980:620), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (LSS). Viktiga verksamheter är förutom äldre- och handikappomsorgen, bistånd i form av socialbidrag, vård av barn och unga samt vård av missbrukare och åtgärder för andra utsatta grupper i samhället. Den statliga tillsynen över utövas av länsstyrelserna och . Statens stöd lämnas i huvudsak från utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner. Till verksamhetsområdet hör sju statliga myn- digheter; utbildnings- stöd (Sisus), , Barn- ombudsmannen (BO), för internationella adoptionsfrågor (), (SiS), Alkoholinspektionen samt . Under verk- samhetsområdet redovisas bl.a. bidrag till vårdar- tjänst, bilstöd, personlig assistans, stöd till kom- munerna för att utveckla missbruks- och ungdomsvården samt bidrag till organisationer på det sociala området och till handikapp- och pensionärsorganisationer. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 6 331 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - Den statliga assistansersättningen, som regleras i lagen (1993:389) om assistans- ersättning har tillförts kraftigt ökade resurser. Prognosen för är dock att utgiftsnivån nu har stabiliserats. - De beslutade extra resurserna till kommuner och landsting har förbättrat förutsättningarna att bibehålla och i viss utsträckning höja kvaliteten i verksam- heten. Uppföljningar av vården och om- sorgen visar dock att det fortfarande finns brister. - De individuella stöden till funktionshindra- de har stor betydelse för att underlätta ett så självständigt liv som möjligt, men det finns brister när det gäller tillgängligheten i sam- hällsmiljön som helhet. - Kostnaderna för socialbidrag minskar. - Arbetet har påbörjats med att redovisa, analysera och utveckla alla verksamheter utifrån ett genderperspektiv. Förändringar - Genom beslut har grundvalarna för en ny äldrepolitik lagts fast. Nationella mål har formulerats och ar- betet med att utveckla en långsiktig strategi för hur målen skall förverkligas, har inletts. Riksdagsbeslutet innebär också ändringar och tillägg i socialtjänstlagen avseende kva- litetssäkring inom äldre- och handikappom- sorgen, skyldighet för personal att rappor- tera om missförhållanden samt förtydl- igande av avgiftsreglerna inom äldre- och handikappomsorgen. Särskilda medel före- slås avsättas för att stödja och påskynda ut- vecklingen när det gäller bl.a. stöd till an- höriga, forskning och tillsyn. - har förelagts förslag till en stra- tegi för det fortsatta arbetet med att för- verkliga och genomföra FN:s barnkonven- tion i . Mål - Att personer med funktionshinder kan delta i samhällslivet och få tillgång till god omsorg och vård som bygger på den en- skilda människans delaktighet och självbe- stämmande. - Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. - Att personer med sociala eller andra handi- kapp och försörjningssvårigheter får stöd, bistånd och god omsorg. - Att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. - Att minska den totala alkoholkonsumtio- nen för att begränsa alkoholens skadeverk- ningar. - Att verka för ett narkotikafritt samhälle ge- nom insatser för att minska tillgången och efterfrågan på narkotika samt genom att få fler missbrukare att upphöra med sitt miss- bruk. Prioriteringar - Ett genderperspektiv skall ingå i all verk- samhet. Förslag och verksamheter skall analyseras utifrån båda könens behov och förutsättningar i syfte att höja kvaliteten och effektiviteten. - Inom handikappområdet kommer frågor om tillgänglighet och utformandet av en nationell handlingsplan att ha hög prioritet. Regeringen har tillsatt en han- dikappdelegation med företrädare för han- dikapporganisationerna och en nationell samordningskommitté för handikappfrågor som har en nyckelroll i arbetet. - Opinionsbildning och förebyggande åtgär- der bland ungdomar skall ha en fortsatt hög prioritet i syfte att påverka attityder och förhållningssätt till alkohol och narkotika. - Arbetet med att förverkliga barnkonventio- nen skall ha fortsatt hög prioritet liksom samarbetet kring vissa barnfrågor inom Östersjöstaternas råd (). - Inom äldreområdet skall genomförandet av den nationella handlingsplanen prioriteras. En parlamentarisk äldreberedning skall till- sättas. Aktiviteter inom ramen för FN:s äldreår skall genomföras. - Situationen för hemlösa har försvårats och regeringen vill i samarbete med kommuner och ideella organisationer satsa resurser och vidta åtgärder för att förbättra situationen för de hemlösa. 5.3 Resultatbedömning 5.3.1 Äldre Målet är att erbjuda en äldreomsorg som ger goda levnadsvillkor för äldre med olika behov av service, omvårdnad och vård och som bygger på den enskilda människans delaktighet och självbestämmande. Kommunernas ansvar för äldreomsorgen reg- leras i socialtjänstlagen (1980:620) och i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). De grundläggan- de principerna för äldreomsorgen är att äldre skall känna trygghet samt bemötas med värdig- het och respekt. Stor hänsyn skall tas till äldres egna önskemål och personliga integritet. Äldre personer skall kunna välja att bo kvar i sin egen bostad även när de har behov av omfattande vård och omsorg. När någon vill och/eller behöver flytta till en särskild boendeform skall detta vara möjligt. Kommunernas ansvar för hälso- och sjukvård innebär att de skall erbjuda en god hälso- och sjukvård i de särskilda boendeformerna och i dagverksamheter. I cirka hälften av landets kommuner ansvarar kommunerna även för hem- sjukvård i ordinärt boende. Tillstånd och utveckling uppgick antalet personer till cirka 1,5 miljoner vilket motsvarar 17,4 pro- cent av befolkningen. Antalet personer uppgick till cirka 430 000 vilket motsvarar av befolkningen. En- ligt () senaste be- folkningsprognos kommer antalet personer att vara relativt för att därefter sakta börja öka. och decennierna därefter väntas ök- ningen bli stor framförallt vad avser personer som är . Majoriteten av de äldre har en god hälsa, som de behåller högt upp i åldrarna. En stor del har också omfattande kontakter med familj, vänner och grannar och är aktiva i föreningar, studie- cirklar etc. De äldres boendestandard är genom- gående hög. Även om den generella bilden av äldres situation är ljus, finns det inom gruppen äldre de vars fysiska och psykiska hälsa samt livs- situation i övrigt medför att de har behov av omfattande och kvalificerade omsorgs- och vårdinsatser. fick i genomsnitt av ålderspensionärerna, dvs. ungefär 260 000 perso- ner, vård och omsorg antingen i or- dinärt boende eller i särskilt boende. Det innebär att av de äldre klarar sig utan särskilda insatser från samhällets sida. Det har skett en relativt kraftig förändring av hemtjänstinsatserna inom det ordinära boendet . Färre personer har be- viljats hemtjänstinsatser i ordinärt boende. An- delen personer med mindre omfattande hjälpin- satser har minskat, medan andelen personer med mer omfattande insatser successivt har ökat . Den totalt utdelade hjälpvoly- men för ligger på en nivå som är lägre än , om hänsyn tas till den över perioden förändrade ålderssammansätt- ningen. bodde i åldersgruppen 65 i särskilt boende, medan andelen i sådant boende uppgick till . Bostads- standarden i de särskilda boendeformerna är mycket varierande, även om en väsentlig höjning av standarden har skett . I utgör vård och omsorg om äldre ett kommunalt och landstingskommunalt ansvar. Nivån på tillgängliga resurser inom vård och om- sorg beror därmed i stor utsträckning på utveck- lingen inom den kommunala ekonomin. Tabell 5.1 Offentliga utgifter (exkl. pensioner) för äldre Miljoner kronor, priser 1993 1994 1995 1996 Förändring i % 1993 1996 Vård och hjälp i särskilt boende 27 981 28 937 27 591 30 135 Vård och hjälp i ordinärt boende 9 657 9 416 9 210 9 973 Färdtjänst 1 435 1 537 1 429 1 317 Totala utgifter för äldre (exkl. pensioner) 39 073 39 890 38 230 41 425 varav landsting privat produktion 1 Andel av BNP 2 Kronor per inv. 65+ år 25 436 25 901 24 771 26 842 Kronor per inv. 80+ år 98 226 97 739 92 178 98 448 1 Offentligt finansierad Källa: SCB:s rapportering till , ESSPROS (Integrerad statistik över utgifter och inkomster för det sociala skyddet). De totala offentliga utgifterna för vård och om- sorg till de äldre uppgick till . Jämfört med innebär detta en ökning . En ökande andel av verksamheten inom äldre- omsorgen bedrivs av externa entreprenörer. svarade privata entreprenörer för av platserna i särskilt boende och av hemhjälpen i det ordinära boendet. Enheter som drivs i enskild regi förekommer framför allt i storstäder, förortskommuner och i större kommuner, medan de praktiskt taget sak- nas helt i glesbygdskommuner och mindre kommuner. Nästan all verksamhet inom äldre- omsorgen i enskild regi är finansierad och styrd av kommunerna. Antalet årsarbetare inom den kommunala äldre- och handikappomsorgen uppgick till drygt 200 000 vilket är ca 8 000 färre än året innan. Därtill kommer anställda i verksamheter i enskild regi bedrivna på entreprenad. En stor del av de anställda utgörs av deltidsarbe- tande och timanställda kvinnor. Kommunerna har problem med att re- krytera arbetskraft till äldreomsorgen, särskilt till vissa yrkesgrupper. Personalbristen riskerar att accentueras då en stor andel av personalen kom- mer att uppnå pensionsålder under de nämnda tio åren. I vissa grupper inom äldreomsorgen saknar en stor andel grundutbildning. Flera undersökningar har också visat på behovet av fortbildning och handledning för personalen. Regeringen gav i upp- drag att följa utveck- lingen inom äldreområdet. En första årsrapport från detta uppdrag redovisades . uppföljningar visar att många av de problem och brister inom äldrevården som uppmärksammats efter ädelreformens genom- förande fortfarande inte är åtgärdade. Bristerna omfattar såväl resursfrågor som förhållanden av- seende vårdens och omsorgens inriktning och kvalitet. Kommunerna har i många fall haft svårt att leva upp till sitt hälso- och sjukvårdsansvar. Brister konstateras också vad gäller landstingens insatser och då särskilt läkarnas medverkan i vår- den av personer i särskilt boende. Vid en genomgång av länsstyrelsernas års- rapporter för framgår att minskade resur- ser inom äldreomsorgen har medfört lägre per- sonaltäthet som i kombination med ökad vårdtyngd påverkat kvaliteten negativt. Kommu- nerna har blivit allt mer restriktiva med att ge hjälp med vardagsaktiviteter såsom städning, tvätt, inköp av dagligvaror samt matlagning. Från flera län rapporteras en brist på platser i särskilt boende. Vidare uppmärksammar länsstyrelserna brister i personalens kompetens, frågor kring bemötande, handläggning, dokumentation och rättssäkerhet. Flera länsstyrelser påpekar att an- talet anmälningar inom äldreomsorgen ökat, men att det är oklart om det beror på en försäm- ring av verksamheten eller om det beror på det faktum att kvalitetsfrågor inom äldreomsorgen kommit att uppmärksammas i allt högre ut- sträckning . beslutade regeringen tillkalla en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera frågan om bemötande av äldre (dir. 1995:159). Utredningen har överlämnat slutbetänkandet Bemötandet av äldre (SOU 1997:170). Betänkandet har remissbe- handlats . Inom ramen för ut- redningen har också ett antal delbetänkanden färdigställts och överlämnats till regeringen. Ut- redningen konstaterar att bemötandet och kva- liteten i vård och omsorg är mycket skiftande i kommuner och landsting. Även om det på många håll bedrivs en väl fungerande verksamhet för äldre personer finns områden där det krävs i vissa fall stora förbättringar för att åtgärda brister i kvalitet och bemötande. Det handlar bl.a. om enskildas och anhörigas ställning i vård och om- sorg, förebyggande insatser, utbildning, fortbild- ning och handledning, arbetsledning och ar- betsorganisation samt tillsyn. De viktigaste statliga insatserna beslutade i den ekonomiska vårpropositionen om ett tillskott till kommuner och landsting om i syfte att undvika uppsägningar samt behålla kvaliteten i verksamheterna inom vård, skola och omsorg. Efter förslag i budgetpro- positionen för beslutade att förstärka statsbidraget till kommuner och landsting för samma ändamål med ytterligare . För att öka kunskaperna om behovet av att stödja anhöriga och utveckla metoder och for- mer för detta beslutade i enlighet med förslag i budgetpropositionen för att lämna ett tidsbegränsat stimulansbidrag för ut- veckling av stödet till anhöriga på . gavs 1997 i uppgift att administrera och fördela bi- draget. beslutade om vissa änd- ringar i socialtjänstlagen (prop. 1996/97:124, bet. 1996/97:SoU18, rskr. 1996/97:264). Ändringar- na innebär bl.a. att äldres rätt till självbestäm- mande och integritet lyfts fram (19 §).