prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Utvecklingsarbetet drivs främst av EU, och FN och deltar aktivt i detta samarbete. Utvecklingen av indikatorer ställer i sin tur krav på utvecklingen av statistik som källa för indikatorerna. Eftersom utvecklingen mot ekologisk hållbarhet innebär att miljöfrågorna skall integreras i alla samhällssektorer och har effekter inom samtliga politikområden ställs speciellt krav på att statistik från olika områden kan kopplas samman. I , liksom i andra länder, pågår en utveckling av detta integrerade synsätt på statistiken. Ett exempel är utvecklingen av miljöräkenskaper som syftar till att koppla samman miljöstatistik och ekonomisk statistik och som därmed kan utnyttjas för att redovisa olika samband mellan utvecklingen i miljön och den ekonomiska utvecklingen, t.ex. för att belysa energi- och resurseffektivisering. Regeringen har i bl.a. miljöpropositionen framhållit behovet av ett fullgott informationsunderlag i form av tillförlitliga och relevanta data i tidsserier. I samband med arbetet att ta fram förslag till miljökvalitetsmål i miljöpropositionen har tagit fram förslag på hur miljömålen kan följas upp (rapport deFacto 98, 1998). Miljövårdsberedningen har på regeringens uppdrag lämnat ett preliminärt förslag till gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling som presenterades i betänkandet Gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling (SOU 1998:15). De föreslagna nyckeltalen utgår från regeringens övergripande mål för ekologisk hållbarhet; skyddet av miljön, effektiv användning av jordens resurser och en hållbar försörjning. Miljövårdsberedningens förslag har remissbehandlats och ett reviderat förslag till gröna nyckeltal kommer att presenteras . Miljövårdsberedningen föreslår att nyckeltalen skall redovisas till i anslutning till budgetpropositionen. Regeringen avser att ta ställning till Miljövårdsberedningens förslag . Regeringens utgångspunkt för omställningsarbetet till ekologisk hållbarhet har varit det åtgärdsprogram som redovisades i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Detta program innehöll 93 åtgärdspunkter fördelade på de tretton departementen inom . Genom en årlig redovisning av vad som hänt inom de olika departementens verksamhetsområden kan erhålla en kontinuerlig redovisning av hur regeringens arbete med ekologiskt hållbar utveckling fortskrider. Redovisningarna bör göras i samband med budgetpropositionen och innehålla en sammanställning av vad vidtagna åtgärder haft för effekter inom de olika för omställningsarbetet mest berörda politikområdena. Redovisningen bör även innehålla nya åtgärder som följer av förslag som regeringen presenterat i propositioner som lagts . Kapitlen 3, 4 och 5 i denna skrivelse utgör en första redovisning av detta slag. 3 Översikt av regeringens arbete för ekologisk hållbarhet Utmaningen i regeringens strategi för omställning till ekologisk hållbarhet ligger i att omställningsarbetet skall genomföras med insatser som också stärker ekonomi och sysselsättning. skall som föregångsland visa att det genom ett långsiktigt och systematiskt förändringsarbete går att finna lösningar där den ekologiska hållbarhetens tre delmål integreras och samverkar med utvecklingen inom samtliga politikområden. Förutsättningen för att detta arbete skall vara framgångsrikt är ett brett deltagande från samhällets alla aktörer: den offentliga sektorn, näringslivet, organisationer och enskilda medborgare. Kunskap om de ekologiska förutsättningarna för samhällets utveckling måste finnas hos alla. Miljöhänsyn och resurshushållning måste integreras i besluts- fattandet inom alla verksamheter i samtliga sektorer av samhället. I detta kapitel ges en översikt av hur regeringens arbete med ekologiskt hållbar utveckling har bedrivits och är tänkt att fortskrida inom några centrala områden. Kapitlet utgör en syntes av de två nästkommande kapitlen som innehåller de departementsvisa uppföljningarna av åtgärds- programmen som redovisades i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) respektive en lägesredovisning av det lokala investeringsprogrammet. 3.1 Ekologiskt hållbar utveckling inom den statliga sektorn Regeringen har i flera sammanhang framhållit att staten skall vara föregångare i en ekologiskt hållbar utveckling. Det ligger ett stort ansvar på departementen och de statliga myndigheterna att gå före i arbetet för ekologisk hållbarhet i beslut som rör olika samhällssektorer. Inom statsförvaltningen pågår ett arbete med att införa miljöledningssystem som ett verktyg för att förbättra, strukturera och organisera sitt arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Totalt arbetar f.n. 66 statliga myndigheter och med att införa miljöledningssystem (se förteckning i bilaga). Ett första steg har varit att kartlägga miljöpåverkande verksamhet samt att integrera miljöhänsyn och resurshushållning i den interna verksamheten. I ett andra steg skall myndigheterna se över miljöeffekterna av sin externa verksamhet och integrera hänsyn till miljö och resurshushållning i de beslut som myndigheten fattar. har på regeringens förslag beslutat om en samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning i en ny miljöbalk (prop. 1997/98:45, bet 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). I har bestämmelserna i de 15 viktigaste miljölagarna samlats. Balken syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. har vidare beslutat om följdändringar i ett stort antal lagar som finns utanför balken men som reglerar verksamheter som kan påverka miljön (prop. 1997/98:90, bet 1997/98:JoU25, rskr. 1997/98:279). Därigenom klargörs hur grund-läggande bestämmelser om miljöhänsyn i får ett genomslag inom ett stort antal sektorer och områden. Särskilda miljödomstolar kommer att inrättas . Regeringen har också inrättat en ny myndighet, . Utgångs- punkten är att skall ha en central roll även när det gäller att utreda miljöbrottslighet. Regeringen avser att redovisa en särskild nationell strategi för bekämpning av miljöbrottslighet. Arbetet med att beakta och redovisa åtgärder för ekologisk hållbarhet i statsbudgetsammanhang är påbörjat. En systematisk genomgång av alla budgetposter visar att flertalet poster har relevans för ekologisk hållbar- het. Dock kan kopplingarna ibland vara indirekta och svåra att urskilja. I tabellen nedan visas ett urval av budgetposter med en mer direkt anknytning till ekologisk hållbarhet. En förutsättning för att arbetet med ekologisk hållbarhet mer tydligt skall kunna följas i budgetarbetet är att de övergripande målen för ekologisk hållbarhet skyddet av miljön, effektiv användning och hållbar försörjning preciseras på en mer operativ nivå inom olika samhällssektorer. Genom ändring i verksförordningen (1995:1322) har samtliga myndig- hetschefer enligt 7§ fr.o.m. fått ett generellt ansvar för att beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen har dessutom beslutat att ge 24 myndigheter ett särskilt sektorsansvar för arbetet för ekologisk hållbarhet, vilket aviserades i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145). Det särskilda sektorsansvaret innebär att myndigheterna skall integrera miljöhänsyn och resurshushållning i sin verksamhet samt verka för att arbetet mot ekologisk hållbarhet förs framåt inom hela myndighetens sektor. Ansvaret avser således ej endast grundläggande miljöskydds- aspekter utan är ett vidare ansvar som omfattas av de tre övergripande målen för ekologiskt hållbar utveckling. När det är relevant skall myndigheterna verka för att beslutsfattande och åtgärder av olika slag bidrar till att uppnå de uppsatta målen för miljöpolitiken och ekologisk hållbarhet. Så långt möjligt och beroende av myndighetens inriktning skall hänsyn också tas till behovet av ekonomisk, social och kulturell hållbar utveckling. De 24 myndigheterna som fått det särskilda ansvaret är Försvarsmakten, , lingssamarbete, , , , , , , , , , , Arbetarskydds- styrelsen, , , geologiska undersökning, , Kom- merskollegium, , , , och . Sektorsmyndig- heterna skall återkomma till regeringen med en första lägesredovisning och där belysa hur myndigheterna definierat sin roll, arbetets omfattning, eventuella hinder och på vilket sätt arbetet med ekologisk hållbarhet kan integreras i myndighetens verksamhet. I miljöpropositionen anges att myndigheterna med sektorsansvar skall redovisa sina insatser i samband med årsredovisningarna. Särskilda insatser med anknytning till ekologisk hållbar utveckling (till detta kommer bl a infrastrukturinsatser) Program Belopp i miljarder kronor Kommentar Gäller för åren 1998 2000. Ytterligare har aviserats för i vårpropositionen 1998 för hela programmet 1997 2004. 4,7 miljarder har avsatts för perioden 2000. Miljöprogram jordbruk UO 23 2,8 miljarder , 1999 och . är EU-finansierat, resten finansieras nationellt. 1997 avsattes 2,1 miljarder, 1996 avsattes 1,5 miljarder 3.2 Regeringens investeringsprogram effekter på sysselsättning beslöt med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81) om ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Stödet till lokala investeringsprogram har två syften. Det skall dels påtagligt öka takten i omställningen av till ett ekologiskt uthålligt samhälle, dels bidra till ökad sysselsättning. beslut innebär att har avsatts för perioden 2000. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) ett förslag om förlängning av stödet och en utökning med för . Stödet ger kommunerna möjlighet att i samverkan med lokala företag och organisationer söka stöd till investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten. Genom den första omgången beslut om stöd till lokala investeringsprogram för perioden 2000 har regeringen beviljat 42 kommuner statsbidrag. I flera fall samverkar kommuner om åtgärder som gäller gemensamma miljöfrågor. Regeringen har beviljat i statsbidrag. De investerare som får del av dessa medel satsar av egna medel. Den direkt miljörelaterade investeringsverksamheten uppgår således till . Enligt bedömningar från berörda kommuner beräknas investeringarna sammantaget skapa förutsättningar för drygt 8 000 direkta årsarbetstillfällen (eventuella undanträngningseffekter ej medräk- nade). Investeringarna kan också antas öka efterfrågan på miljöanpassade produkter och tjänster vilket ger ytterligare arbetstillfällen i företag som tillhandahåller detta. Också andra investeringsprogram har påbörjats med avsikten att öka takten i omställningen av till ekologiskt uthållig utveckling. Som exempel kan nämnas energiprogrammet med syfte att uppnå effektivare energianvändning. Programmet omfattar och beslutades av . Dessutom har ett femårigt program beslutats avseende investeringsbidrag på för kretsloppsanpassning av byggande och teknisk infrastruktur (den s.k. kretsloppsmiljarden). Också investeringarna i infrastruktur bör omnämnas i detta sammanhang, t.ex. den nationella stomnätsplanen med syfte att förbättra framkomligheten på järnväg som omfattar för perioden 2007. Investeringar som leder till tidigt uppbyggd kompetens och avancerad produktutveckling bör ge fördelar på de växande världsmarknaderna för miljö- och energiteknik liksom på andra varu- och tjänstemarknader där ekologiskt hållbara produkter efterfrågas. Därmed kommer också sysselsättningen att gynnas. 3.3 Ekonomi, näringsliv och konsumenter Strategin att bli föregångsland med att förena ekologisk hållbarhet med en ekonomisk tillväxt ställer höga krav på den ekonomiska politiken och ger näringslivet en nyckelroll. Viktiga förutsättningar för framgång är att näringslivet uppmärksammar de affärsmässiga fördelarna av att vara tidigt ute i omställningsprocessen samt att ekonomiska styrmedel utformas så att bästa möjliga villkor skapas för en miljö- och hushållningsinriktning av näringslivets utvecklingsinsatser. Dessutom krävs att marknadens efterfrågan på miljöanpassade och resurssnåla produkter gynnas, t.ex. genom att öka kunskapen hos konsumenterna och att miljöanpassa offentlig upphandling m.m. Att uppmuntra och underlätta för hushållen att ta ett ökat ansvar för miljön och resurshushållningen är av stor betydelse. Överslagsberäkningar från bl.a. visar att hushållen sammantaget ger upphov till nära hälften av de miljöskadliga utsläppen i . Omställning av produktion Ett ekologiskt hållbart förutsätter ett miljöanpassat näringsliv. Näringslivets miljöarbete har gått kraftigt framåt, pådrivet bl.a. av en etablerad och över tiden skärpt miljölagstiftning men också av en alltmer miljöorienterad marknad. Många företag har insett nödvändigheten av och fördelarna med att bedriva verksamheten på ett ekologiskt hållbart sätt. Det har blivit allt viktigare att undvika ämnen och material med stor negativ miljöpåverkan och att använda resurserna mer effektivt för att förebygga miljöproblem. Regeringen har i propositionen Miljö- redovisning och miljöinformation i näringslivet (prop. 1996/97:167) redovisat exempel på karakteristik av ett miljöanpassat näringsliv. Ett miljöanpassat näringsliv använder t.ex. inte ozonnedbrytande eller bioackumulerande och långlivade ämnen, sparar råvaror och energi både i produktion, transport och vid produkternas användning, prioriterar förnybara råvaror och energislag och återvinner material. En ekologiskt hållbar utveckling innebär också användning av nya och mer effektiva processer och teknik. Regeringen avser att fortsätta dialogen med näringslivet med inriktning på att stimulera processer som leder till resurseffektivisering och kretsloppsanpassning. Regeringen har lagt flera propositioner som sammantaget skapar en plattform för arbetet med ett ekologiskt hållbart näringsliv. Avsikten är att stödja näringslivets miljöarbete genom olika åtgärder som stimulerar företagen att ligga före kraven i lagstiftning, som underlättar för företagen att ställa miljökrav på t.ex. underleverantörer och som utjämnar konkurrensvillkoren genom att alla företag tvingas att uppfylla grundläggande krav. Miljövårdsberedningen har givits i uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom en dialog med näringslivet (dir. 1998:65). Syftet med uppdraget är att initiera, stödja och påverka utvecklingen i näringslivet och att få underlag för politiska beslut och ställningstaganden om riktlinjer och styrmedel i miljöpolitiken och i andra frågor som är av strategisk betydelse för en hållbar utveckling. En redovisning av uppdraget skall lämnas till regeringen . I propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) har regeringen redovisat bedömningar och förslag till åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk och fiske. Ett ekologiskt hållbart jordbruk är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Viktiga styrmedel för att uppnå detta är information, utbildning samt forskning, försöks- och utvecklingsverksamhet, skatter, avgifter och olika ersättningsformer. Näringens miljöengagemang förväntas vara en drivkraft i utvecklingen. Ökade konsumentkrav är en annan viktig pådrivande kraft. Ramen för jordbrukets miljöersättnings- program, genom vilket lantbrukare kan få ersättning för genomförda miljöåtaganden, har utökats med . Detta innebär att hela den kostnadsram på totalt som erhöll vid medlemsskapsförhandlingarna vid EU- inträdet utnyttjas. Energipolitiken har redovisats till i propositionen En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Omställningen mot en långsiktigt hållbar energiförsörjning innebär bl.a. att kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt en miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Ett nytt energipolitiskt program har inrättats, med målsättningen att el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor skall öka kraftigt under de närmaste 10 15 åren samt att kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering skall utvecklas (se vidare avsnitt 3.4). Den elintensiva industrins behov av el till internationellt konkurrenskraftiga priser skall säkras. Elenergi för uppvärmning skall till stor del ersättas av annan energi. Elanvändningen i sig skall dessutom effektiviseras som ett led i strävan att nå målen för effektiv användning av energi och andra naturresurser. introducerades ett nationellt finansierat anläggningsstöd för odling av energiskog. Odling av energiskog bidrar positivt till att minska växthusgaser både genom att öka tillgången på förnybar energi och genom att binda koldioxid. För att stimulera lantbrukarnas intresse ytterligare för energiskogsodling har regeringen i miljöpropositionen föreslagit att medel under utgiftsområde 23 även skall kunna utnyttjas för andra åtgärder, utöver anläggningsstöd för energiskog, i syfte att stimulera energiskogsodling. Påverkan på efterfrågan och hushållens delaktighet Marknadens efterfrågan styr näringslivets inriktning. Detta gäller också utvecklingen för ekologisk hållbarhet. Ett mål för konsumentpolitiken är att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling . Konsumenterna kan förutom att ta hänsyn till miljön vid inköp av varor och tjänster beakta miljöaspekter vid användningen av varor, hanteringen av avfall samt vid den egna produktionen av vissa förnödenheter som utgör ett alternativ till köp av en viss vara eller tjänst. I skrivelsen Konsumenterna och miljön (skr. 1997/98:67) beskriver regeringen sin syn på centrala frågor som rör miljömålet i konsumentpolitiken. En handlingsplan för arbetet har redovisats. Handlingsplanen omfattar bl.a. förbättrad varuinformation, varuprovning, bevakning av hur miljö- och energiargument används i marknadsföring samt åtgärder som ökar de enskilda konsumenternas möjligheter att rikta sin efterfrågan mot ekologiskt hållbara produkter och tjänster. Regeringen har vidare ekonomiska vårproposition föreslagit medel till för att bygga upp en för allmänheten och för vidareinformatörer tillgänglig databas med hushållsrelaterad miljöinformation. har fått i uppdrag att påbörja inrättandet av databasen . Värdet av den offentliga upphandlingen uppgår till ca . Eftersom statens, landstingens och kommunernas upphandling ofta avser stora kvantiteter och långsiktiga leveranser skapas förutsättningar för teknikutveckling i företagen. Den offentliga upphandlingen bör således kunna utgöra en pådrivande kraft i utvecklingen av miljövänliga och resurssnåla produkter och processer. För att stimulera detta arbete har regeringen tillsatt en delegation för ekologiskt hållbar upphandling, EKU-delegationen, för att främja miljöhänsyn i offentlig upphandling (dir. 1998:8). Delegationen skall bl.a. driva på en ekologiskt hållbar upphandling inom stat, kommuner och landsting, analysera och bevaka regler i lagstiftning och internationella överenskommelser, initiera och utveckla vägledningar och metoder, sprida kunskaper, erfarenheter och goda exempel, initiera utbildning och seminarier för upphandlare och leverantörer samt följa utvecklingen mot en ekologiskt hållbar upphandling i andra länder. EKU- delegationen skall inrikta arbetet på strategiskt viktiga varor och tjänster där nyttan av att ställa krav på ekologisk hållbarhet är störst. En inledande kartläggning visar att de varor som den offentliga sektorn ställer miljökrav på är främst kontorsmaterial och papper, IT-utrustning, städmaterial och livsmedel. Miljöteknikdelegationen, som inrättades , har till uppgift att stimulera till utveckling och underlätta upphandling och introduktion av miljöanpassade produkter, processer och teknik som syftar till en ekologiskt hållbar utveckling (SFS1997:40). Delegationens insatser skall leda till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och därmed ökad sysselsättning. En av delegationens huvuduppgifter är att finna metoder och testa dessa för att underlätta och påskynda marknadsintroduktion av ny miljöanpassad teknik. Miljöteknikdelegationen fokuserar således på efterfrågesidan. En stor del av arbetet ägnas åt att bl.a. tillsammans med användare av olika produkter och tekniker formulera vilka funktionskrav miljöanpassade produkter bör uppfylla. Möjligheterna till miljövinster analyseras även. Miljöcertifiering av företag genom miljöledningssystemen EMAS eller ISO 14001 har effekter som kan påverka marknadens efterfrågan på ekologiskt hållbara produkter och processer genom att stora företag ställer krav på sina underleverantörer. Kraven på underleverantörerna, som ofta är små och medelstora företag, kan i vissa fall bli tunga. Det är viktigt att dessa företags situation och möjligheter att göra nödvändiga anpassningar beaktas i denna process. Inom ramen för de medel som står till förfogande för småföretagsutveckling ges ett visst ekonomiskt stöd till små och medelstora företag för att införa miljöledningssystem. Regeringen avser att i samarbetet med berörda EU-organ försöka påverka utformningen av certifieringssystemen så att de även kommer att omfatta hushållning med energi och andra naturresurser (s.k. hållbarhetscertifiering). Ekonomiska styrmedel Regeringen redovisade skrivelse om ekologisk hållbarhet sin avsikt att successivt öka skattesystemets miljöstyrande effekt. har utrett möjligheterna till en ökad miljörelatering av skattesystemet. Trafik- och energibeskattningen utreds . har lämnat delbetänkandet Bilen, miljön och säkerheten (SOU 1997:126). Utredningen har fått tilläggsdirektiv och utredningstiden har förlängts till . En översyn av energibeskattningen pågår och beräknas vara färdig /99. Regeringen avser att lämna en proposition om avfallsskatt till . Innan en proposition läggs fram skall förslaget om avfallsskatt godkännas av . Förslaget anmäldes till . En lag om skatt på avfall beräknas kunna träda i kraft . har på uppdrag av regeringen genomfört en studie av subventioners inverkan på ekologiskt hållbar utveckling (RRV:s rapport 1998:6). Studien belyser tre subventioner, nämligen transport- bidraget, stödet till torvförbränning och stöd till småskalig vattenkraft. diskuterar i rapporten hur de tre subventionerna kan förbättras i syfte att göra dem mer anpassade till kravet på en hållbar utveckling. Regeringen anser att det är viktigt att subventioner inte förhindrar en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen har i miljöpropositionen aviserat att i samråd med berörda myndigheter bör utreda huruvida de befintliga styrmedlen inom ett par strategiska miljöpolitiska områden leder till att miljökvalitetsmålen uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Ett förberedande uppdrag har lämnats till . Detta uppdrag skall redovisas senast och regeringen avser därefter att återkomma med ett beslut om ett styrmedelsuppdrag. Internationella aspekter Svensk industri har internationellt sett en god position i fråga om utveckling av teknik och produkter som gör omställningen till ekologisk hållbarhet praktiskt möjlig. har därmed möjlighet att påverka den internationella utvecklingen som idégivare och föredöme. Med ett väl organiserat samspel med den ekologiska omställningen inom landet som helhet bör utvecklingen kunna bli snabbare och bredare. Regeringen kommer att ta ställning till ett förslag från en särskild utredare som tillsatts för att göra en kartläggning av möjligheter och hinder för ökad export av tjänster och produkter inom miljösektorn samt utarbeta en samlad strategi för att främja denna. 3.4 Forskning och teknikutveckling Den vetenskapliga och tekniska utvecklingen öppnar nya möjligheter till en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. I omställningen till ekologiskt hållbar utveckling har hela skalan av vetenskaper från naturvetenskap till teknik, från samhällsvetenskap till humaniora bidrag att ge. Globalt sker en snabb teknisk utveckling som har eller kan komma att få stor betydelse för den ekologiska hållbarheten.