prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta innebär att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och råd- givning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, in- frastruktur, fysisk planering och byggande samt till branschens övriga aktörer. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. Verksamhetsvolymen för uppgick till ca och vid slutet av året fanns 77 personer anställda vid institutet. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SGI:s verksamhet har karakteriserats av att - fokuseringen på forskning och teknikut- veckling har ökat, - den forskning som delfinansierats av EU har ökat, - raset i och skredet i har krävt omfattande resurser. Det ekonomiska utfallet för visar ett överskott om ca trots att verk- samhetsvolymen varit något liten i förhållande till institutets fasta kostnader Prioriteringar är det viktigt att SGI:s myndighets- roll inom ras- och skredområdet stärks och vida- reutvecklas inom nuvarande huvudområden samt att en särskild delegation för ökad myndighets- samverkan i ras-och skredfrågor inrättas. Det är vidare viktigt att den eftersläpning inom områ- dena kvalitetsvärdering och riskvärdering som skett hämtas igen. 5.2 Revisionens iakttagelser (RRV:s) revisionsberät- telse för avseende granskningen av årsre- dovisningen, underliggande redovisning och led- ningens förvaltning innehåller inte några an- märkningar. Den ekonomiadministrativa värdering som utförts av RRV avseende har resulterat i värderingen AA, vilket innebär att omdömet Fullt tillfredsställande har avgivits. 5.3 Anslag B1 Geoteknik Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 24 000 1999 Förslag 23 012 2000 Beräknat 23 418 2001 Beräknat 23 788 En jämförelse mellan budget och utfall för bud- visar att anslagsförbrukningen un- derstiger tillgängliga medel med ca . Anslagssparandet förklaras huvudsakli- gen av att den särskilda satsning som planerades inom FoU-området inte kunde fullföljas p.g.a. att inträffade ras och skred för- brukade stora delar av de personella resurserna. SGI planerar att ta igen den eftersläpning som detta förorsakat. pekar SGI:s prognos på ett underskri- dande av tillgängliga medel med ca 1 miljon kro- nor. Regeringens överväganden Resultatinformation SGI:s verksamhet består av myndighetsuppgifter samt uppdragsverksamhet. Myndighetsuppgif- terna finansieras via anslag och utgörs av verk- samhetsgrenarna Säkerhet och kvalitet och Till- lämpad forskning och kunskapsuppbyggnad. Uppdragsverksamheten indelas i verksamhets- grenarna Teknikutveckling och kunskapsför- medling samt Rådgivning. SGI redovisar i årsredovisningen för en omsättning på , varav intäkter av uppdrag uppgår till ca (). Verksamhetens totala resultat vi- sar ett mindre överskott. När det gäller de kon- sumtionsbesparingar som av ålades myndigheterna fr.o.m. /96 t.o.m. så har SGI för regeringen redo- visat att nya upphandlingsavtal avseende lokal- hyra, lokalvård och hyra av kopieringsmaskiner genomförts . Dessa har re- sulterat i besparingar på ca 25, . I syfte att öka kostnadsmedvetandet och erhålla ett effektivare lokalutnyttjande samt bättre prioriteringar av investeringar har man även infört interndebiteringar av hyror, avskriv- ningar och kalkylmässiga räntor på avdelnings- nivå. Inom myndighetsverksamheten har arbetet till stor del inriktats på att biträda räddningstjänsten vid skredet i , ras och översvämning i , skred i Björke- torp i samt vid befarade skred i och vid avloppsreningsverket i Vagn- härad. I sin skredförebyggande verksamhet har SGI koncentrerat arbetet till , där instituet bl.a. utfört rörelsemätningar, gjort en skredriskanalys samt medverkat i länsstyrelser- nas behandling av plan och byggärenden. På grund av de betydande personella insatser som krävts i samband med utryckningar vid ras och skred har den satsning inom FoU- området på riskvärdering och kvalitetsvärdering som beslutades haft betydligt mindre omfattning än planerat. Den utökade myndighetsverksamheten har medfört att medel fått lov att överföras från verksamhetsområdet forskning och kunskapsuppbyggnad till området Säkerhet och kvalitet. Inom SGI:s uppdragsverksamhet har forsk- ning och teknikutveckling bedrivits i enlighet med uppdrag från statliga myndigheter och bran- schen i övrigt. Bl.a. kan nämnas ett projekt som genomförs i samverkan med och vars syfte är att ta fram en modell för användning av GIS (geografiska informationssystem) i vägpla- nering. SGI har även bedrivit ett ökande antal projekt inom ramen för EU:s forskningsprogram. FoU-resultaten kommer till användning framför allt hos myndigheter, be- ställare och utförare av olika mark- och grund- läggningsarbeten. Lägre markbyggnadskostnader erhålls genom att jordmaterial kan utnyttjas ef- fektivare, lös jord göras bärkraftig genom för- stärkning som onödigt höga säker- hetsmarginaler kan undvikas. Ökad säkerhet uppnås genom mer tillförlitliga undersöknings- och dimensioneringsmetoder. Förbättrad miljö erhålls genom metoder för skydd av mark och grundvatten samt metoder för hantering av avfall och förorenad mark. När det gäller institutets roll som rådgivare har denna verksamhet haft en nära koppling till forskningen och i flera projekt har institutet tillsammans med olika aktörer de- monstrerat ny teknik eller nya metoder. I en skrivelse till regeringen föreslog den s.k. att en de- legation skulle inrättas för fortsatt samverkan och arbete i ras- och skredfrågor efter det att kommissionen avslutat sin verksamhet detta år. Denna fråga belyses i ett regeringsuppdrag avse- ende SGI:s framtida myndighetsroll som insti- tutet redovisade . Uppdraget omfattade att ta fram ett fördjupat underlag om behovet och konsekvenserna av en utökad myn- dighetsroll för SGI inom området ras och skred. SGI:s nuvarande myndighetsuppgifter omfattar i huvudsak övervakning av stabiliteten i älv- dalen, remissbehandling av planärenden i tidigare och samt , be- dömningar av ansökningar om statsbidrag till fö- rebyggande åtgärder för ras och skred samt bi- stånd till räddningstjänsten i akuta ras- och skredsituationer. Det är regeringens uppfattning att SGI:s myndighetsroll även fortsättningsvis skall begränsas till dessa huvudområden. När det gäller remissbehandling av planärenden bör dock denna utökas till att omfatta hela det nya . Det konstateras vidare att de psy- kiska och materiella skador som t.ex. skreden i och åstadkommit tydligt påminner om betydelsen av att samhället arbetar för att vidta de åtgärder som är möjliga för att fö- rebygga liknande framtida händelser. Regeringen anser därför att det är angeläget att SGI:s roll som sakkunnigorgan i ras- och skredfrågor stärks och vidareutvecklas för att samhällets be- hov inom området skall kunna tillgodoses. Rege- ringen föreslår i anslutning till detta att en sär- skild delegation för ökad myndighetssamverkan i ras- och skredfrågor skall inrättas och knytas till SGI. Delegationen bör i första hand vara ett kontakt- och samverkansorgan för de myndig- heter som på olika sätt är involverade i ras- och skredfrågor. Huvuduppgiften bör vara att sam- ordna myndigheternas agerande i dessa frågor. Deltagare i delegationen och delegationens upp- gifter bör närmare klargöras i samråd med be- rörda myndigheter. Deltagandet förutsätts rym- mas i de medverkande organisationernas ordina- rie verksamhet och anslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.2 Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1997 37 247 37 172 75 (varav tjänsteexport) Prognos 1998 37 000 35 500 1 500 (varav tjänsteexport) Budget 1999 40 000 40 000 0 (varav tjänsteexport) Slutsatser Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att SGI helt eller till största del uppnått de verksam- hetsmål som åsatts för . Måluppfyllelsen är generellt sett större inom uppdragsverksam- heten än inom myndighetsverksamheten. Detta beror till stor del på att omföring av resurser har fått lov att göras inom och mellan myndighets- grenarna Säkerhet och kvalitet och Tillämpad forskning och kunskapsuppbyggnad. Inom verk- samhetsgrenen Säkerhet och kvalitet har omfatt- ningen av förebyggande åtgärder ökat kraftigt genom stora insatser för och ökad medverkan i räddningstjänstärenden vid inträffade ras och skred. Detta har medfört att medel fått lov att överföras från verksamhetsom- rådet Tillämpad forskning och kunskapsupp- byggnad med en lägre insatsnivå inom detta om- råde till följd. är det viktigt att SGI:s myndighetsroll inom ras- och skredområ- det stärks och vidareutvecklas samt att en sär- skild delegation för ökad myndighetssamverkan i ras- och skredfrågor inrättas. Det är vidare vik- tigt att den eftersläpning inom områdena kvali- tetsvärdering och riskvärdering som skett hämtas igen. Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 22 555 Pris- och löneområkning 457 Justering av 0 Förslag 1999 23 012 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området föränd- rades (se bilaga 1, avsnitt 4). 6.1 Omfattning Verksamhetsområdet m.m. om- fattar anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. och an- slaget C2 Regionala självstyrelseorgan. Länsstyrelsernas övergripande mål är att länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag, som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsätt- ningar. Länsstyrelserna har en bred verksamhet som omfattar flertalet politikområden. Verksamheten återfinns inom följande verksamhetsgrenar: 1. Regionalekonomi och näringslivsutveckling (Regionalekonomi; utgiftsområde 19, Kon- kurrensfrämjande; utgiftsområde 24, Ut- bildningsfrågor; utgiftsområde 16) 2. Kommunikationer (utgiftsområde 22) 3. Lantbruk (utgiftsområde 23) 4. Rennäring (utgiftsområde 23) 5. Fiske (utgiftsområde 23) 6. Livsmedelskontroll, djurskydd och all- männa veterinära frågor (utgiftsområde 23) 7. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde 20) 8. Planväsende och hushållning med naturre- surser (utgiftsområde 18) 9. Kulturmiljö (utgiftsområde 17) 10. Social omvårdnad (utgiftsområde 9) 11. Civilt försvar och räddningstjänst (utgifts- område 6) 12. Bostadsfinansiering (utgiftsområde 18) 13. Jämställdhet (utgiftsområde 14) 14. Allmän förvaltning (utgiftsområde 18) Till verksamhetsgrenen allmän förvaltning hör ärenden som inte kan föras till någon annan verksamhetsgren, såsom registrering av stiftelser, lönegarantiärenden, jakt- och viltvårdsärenden, lotteriärenden etc. En försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning inleddes i Kal- mar, och län. inleds en liknande försöksverksamhet i , vilket bildades . Försöksverksamheten avslutas vid utgången av (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). Syftet är att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regio- nala utvecklingsarbetet. I län och län är regionförbun- den självstyrelseorgan. I län övertar det nybildande ansvaret för försöksverk- samheten . På har kommunen tagit över ansvaret och i Västra Gö- talands län kommer det nya , vilket bildas , att utgöra självstyrelse- organ. Försöket innebär att det regionala självstyrel- seorganet i vart och ett av nämnda län i från länsstyrelserna tagit över det regionala utvecklingsansvaret, an- svaret för frågor om länsplaner för regional transportinfrastruktur samt beslutanderätten över användningen av regionalpolitiska medel och andra utvecklingsmedel. I , och län har självsty- relseorganen även fr.o.m. från övertagit befogenheten att be- sluta om fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner. 6.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 778,2 1 659,2 1 722,7 1 778,4 1 789,4 1 807,6 1 Inklusive beslut till följd av tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 6.3 Anslag C1 Länsstyrelserna m.m. Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 710 000 1999 Förslag 1 757 893 2000 Beräknat 1 768 915 2 2001 Beräknat 1 787 148 3 1 Varav 450 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Motsvarar 1 737 220 tkr prisnivå 3 Motsvarar 1 729 720 tkr prisnivå Regeringens överväganden Resultatinformation En analys av anslags- och nettoutgiftsutveck- lingen på ramanslaget visar att länsstyrelsernas anslagsförbrukning översteg tilldelat anslag för verksamheten. Länsstyrelserna har klarat sina uppgifter genom att de kunnat ta i anspråk ett anslagssparande. Några länsstyrelser har dock varit tvungna att utnyttja an- slagskrediten . Totalt hade länssty- relserna vid utgången av ett ackumulerat anslagssparande om , vilket motsvarar av tilldelat an- slag. Trenden är dock vikande . Prognosen för pekar mot att det ac- kumulerade anslagssparandet kommer att minska ytterligare till , vilket motsvarar av tilldelat anslag. Den vikande trenden beräknas fortsätta även . Personalkostnadernas andel av respektive läns- styrelses rampost varierar mellan 58 och 74 pro- cent. Vid ingången av var knappt 4 000 personer anställda vid länsstyrelserna, varav en tredjedel hade en storstadslänsstyrelse som ar- betsgivare. Andelen projektanställda var cirka 500. Könsfördelningen bland personalen var rela- tivt jämn. av de anställda har någon form av eftergymnasial utbildning. De se- naste årens krav på besparingar har medfört att åldersstrukturen förändrats. En analys visar att i genomsnitt av länsstyrelsernas perso- nal är . En fjärdedel av personalen torde komma att avgå med pension inom en tio- årsperiod Diagram 6.1 Ramanslagets fördelning på verksamhetsgrenar 1995/96 1997 (totalt samtliga länsstyrelser) 10=regek, 12=kommunikationer, 14=lantbruk, 15=rennäring, 16=fiske, 17=livsmedel/djurskydd/veterinär, 18=naturvård/miljö, 19=planväsende/ hushållning med naturresurser, 20=kultur, 21=social omvårdnad, 22=civilt försvar/räddn, 23=bostadsfinans, 30=jämställdhet, 24=allmän förvaltning Besparingskraven på länsstyrelserna har lett till vissa omprioriteringar i verk- samheten. Dessa varierar mellan länsstyrelserna beroende på olika förhållanden och förutsätt- ningar i länen. En samlad bedömning visar att resurserna inom verksamhetsgrenarna Lantbruk samt Regionalekonomi och näringslivsutveckling har prioriterats, särskilt vad gäller handläggningen av olika EU-stöd. Besparingskraven har medfört att resurserna för tillsyn, uppföljning och utvärdering inom bl.a. miljöområdet, social omvårdnad, civilt försvar och räddningstjänst har minskat ytterligare. Ett minskat administrativt stöd till handläggare har bl.a. resulterat i längre handläggningstider. Regeringen ser allvarligt på att länsstyrelsernas viktiga uppgift med tillsyn, uppföljning och utvärdering har nedprioriterats. Regeringen redovisar nedan åtgärder för att förstärka sådana uppgifter. Utöver de mål som i regleringsbrev för formulerats inom respektive verksamhets- gren gällde vissa generella mål för länsstyrelser- nas verksamhet. Regeringen bedömer att resul- tatet i förhållande till dessa mål i stort sett är tillfredsställande. Länsstyrelserna har således i enlighet med regleringsbrevet i hög grad prio- riterat insatser för ökad tillväxt och sysselsätt- ning. Utvecklingen av det sektorsövergripande arbetet fortsätter, liksom när det gäller utveck- ling av formerna för samarbete mellan länssty- relserna. I huvudsak uppvisar länsstyrelserna ett tillfredsställande resultat också när det gäller jämställdhetsåtgärder. Vad gäller formerna för uppföljning och utvärdering kan konstateras att utvecklingsbehovet är stort. Länsstyrelserna redovisar för varje verksam- hetsgren en bedömning av tillståndet i länet vid . Vidare redovisas prioriteringar, viktigare insatser och en bedömning av resulta- tet av insatserna. Redovisningarna har i hög grad utvecklats sedan föregående år. Regeringens samlade bedömning är att läns- styrelserna gjort viktiga insatser för att förbättra tillståndet inom så gott som samtliga verksamhetsgrenar. Den närmare bedömningen av länsstyrelser- nas resultat inom de olika verksamhetsgrenarna redovisas i budgetpropositionen under respek- tive utgiftsområde. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.2 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (som inte får disponeras) Intäkter som får dispo- neras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 271 942 132 130 2 Prognos 1998 197 000 130 130 0 Budget 1999 225 000 130 130 0 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Revisionsinvändning i har av Riks- revisionsverket, RRV, erhållit revisionsberät- telse med invändning. RRV invänder mot led- ningens förvaltning, då i flera fall inte följt gällande förordningar och reglerings- brev i samband med stödgivning inom regional- ekonomisk verksamhet. har i skrivelse till regeringen redovisat de åtgärder som myndigheten vidtagit med anledning av kritik som RRV tidigare framfört. Bland annat har en omorganisation genomförts och en ny arbetsordning införts. Den nu aktuella invänd- ningen avser enligt sådana beslut som hänför sig till tiden innan vidtog sina åtgärder. Regeringen har inhämtat att nu även inrättar en controller- funktion knuten till länsledningen. Regeringen bedömer att har vidtagit åtgärder för att påpekade brister skall kunna undanröjas. Regeringen anser dock att det finns anledning för att följa upp de vidtagna åtgärderna för att försäkra sig om att de får genomslag och effekt i myndig- heten. Regeringen kommer att följa upp läns- styrelsens åtgärder inom ramen för den regul- jära dialogen med myndigheten. RRVs årliga rapport förordningen (1995:686) om intern revi- sion vid statliga myndigheter m.fl. skall intern- revision finnas vid länsstyrelserna i , , och . RRV föreslår i den årliga rapporten till rege- ringen att internrevision inrättas vid ytterligare två länsstyrelser, i Västernorr- lands län och i . i omfattas av en för- söksverksamhet med vidgad samordnad läns- förvaltning som pågår t.o.m. . Innan er- farenheter redovisas från de myndigheter som har internrevision samt från försöksverk- samheten på , avser regeringen inte fö- reslå någon ytterligare utvidgning. Länsstyrelserna skall enligt stiftelselagen (1994:1220) registrera och utöva tillsyn över stiftelser. RRV föreslår åtgärder för snabbare registrering av stiftelser. Regeringen kan, efter att ha inhämtat uppgifter från länsstyrelserna, konstatera att handläggningstider och ärende- balanser varierar mellan olika länsstyrelser. Re- geringen följer noga den fortsatta utvecklingen. Utvecklingsfrågor Vid drivs ett utvecklings- arbete som syftar till att förbättra regeringens styrning och uppföljning av länsstyrelsernas verksamhet samt till att öka kompetensen vid länsstyrelserna. Bland insatserna för att för- bättra styrning och uppföljning kan nämnas en kartläggning av den samlade styrningen av läns- styrelserna, främst från de centrala myndighe- terna inom de olika verksamhetsgrenarna. Vi- dare är utveckling av resultatinformationen från länsstyrelserna en prioriterad uppgift. Principer för en enhetlig redovisning av verksamhet och ekonomi har tagits fram. Formerna för och in- nehållet i myndighetsdialogen har vidareut- vecklats. Som stöd för utvecklingsarbetet har ett särskilt utvecklingsråd bildats. Samverkan och samordning inom när det gäller styrning och upp- följning av länsstyrelsernas verksamhet har ut- vecklats ytterligare, vilket bl.a. har lett till en ut- veckling av regleringsbrevet samt till en förbätt- rad resultatanalys och resultatbedömning. Ett uppdrag har getts till Statskontoret om länsstyrelsernas deponeringsverksamhet. Upp- draget har redovisats i promemorian Länsstyrelsernas framtida deponeringsverksamhet (). Statskontoret gör bedömningen att verksamheten i stort bedrivs effektivt. Genom inrättande av vissa gemensamma stödfunktio- ner kan enligt Statskontoret effektiviserings- möjligheter tillvaratas. Statskontorets förslag bereds inom . Slutsatser Med anledning av beslut (prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) om ändrad regional ansvarsfördel- ning i fr.o.m. föreslår regeringen att överförs från anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget C2 Regionala självstyrelseorgan. Resursöverföringen motsvarar kostnader för de uppgifter som det nybildade i skall ta över från . Försöksverksamheten om- fattar det regionala utvecklingsansvaret, beslut om fördelning av regionalpolitiska medel och andra utvecklingsmedel samt ansvaret för frågor om länsplaner för regional transportin- frastruktur. Till följd av sammanläggningen av Länssty- relserna i och , samt till i beräknas anslaget minska med . genomförs en för- söksverksamhet med vidgad samordnad länsför- valtning i , som bland annat om- fattar länsarbetsnämndens verksamhetsansvar. Förvaltningsmedel till i för denna verksamhet fördelas av Arbets- marknadsstyrelsen under utgiftsområde 14, an- slaget A1 förvaltnings- kostnader. har efter förslag i regeringens proposition Miljöbalk (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20, rskr. 1998:278) beslutat om införande av en miljöbalk. Balken, som träder i kraft , innebär nya och ut- ökade uppgifter för länsstyrelserna. För dessa uppgifter beräknas länsstyrelserna tillföras . Prövning av tillstånd för mil- jöfarlig verksamhet kommer att ske vid sär- skilda miljöprövningsdelegationer vid länssty- relserna. För särskilda kostnader i samband med införande av miljöprövningsdelegationerna beräknas länsstyrelserna tillföras för . Regeringen har i den ekonomiska vårpropo- sitionen (prop. 1997/98:150 utg.omr. 18, bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:319) presenterat en förstärkning av länsstyrelsernas miljötillsyn. beräknas tillfö- ras länsstyrelseanslaget och beräknas ytterligare tillföras länsstyrelserna för detta ändamål. har beslutat (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307) för- stärka tillsynen över vården av äldre och funk- tionshindrade. För länsstyrelsernas uppgifter härmed beräknas länsstyrelseanslaget tillföras . Regeringen har i den ekonomiska vårpropo- sitionen (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98: FiU20, rskr. 1997/98:319) presenterat en sats- ning med särskilda medel för att stimulera en ökad användning av geografiska data och infor- mationssystem (GIS) inom den offentliga sek- torn, se avsnitt Inledning till utgiftsområde 18. Programmet omfattar bl.a. en utbildningssats- ning för länsstyrelser och kommuner. beräknas , för beräknas 6 miljoner och för 8,5 miljo- ner kronor. Regeringen avser att senare besluta om utbildningens närmare inriktning och den fortsatta hanteringen. I övrigt beskrivs pro- grammet under verksamhetsområde Lantmä- teri- och fastighetsdataverksamhet m.m. I den nya körkortslagen (1998:488), som i hu- vudsak trädde i kraft , berörs länsstyrelserna arbets- och resursmässigt främst av de nya reglerna om - krav på godkänd handledare vid privat öv- ningskörning, - att körkortsbehörigheten för tung lastbil och buss begränsas att gälla så att körkortsinnehavaren måste visa att han eller hon uppfyller de medicinska kraven, - ändringar i forumreglerna, som innebär att körkortsärenden beslutas i det län man är folkbokförd. Till följd av dessa förändringar beräknas läns- styrelserna tilldelas avseende perioden till 31 de- cember 1999. Regeringen avser att följa verk- samheten för att kunna fastställa länsstyrelser- nas resursbehov efterföljande år. bildades det nya Integra- tionsverket med uppgift att se till att de av riks- dagen beslutade målen för integrationspolitiken uppnås (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68). För att bidra till att integra- tionspolitiken förs ut och förankras i stor- stadslänen föreslår regeringen att länsstyrel- serna i , och Västra Göta- lands län ges en kompletterande roll och uppgift.