prop · GM0367 · 1999-01-01 00:00:00 — genomfördes ett möte mellan representanter för och bygg- och bostadsministrarna där det framtida samarbetet diskuterades. har därefter godkänt handlingsplanen för samarbetet inom bygg- och bostadsområdet och att medel för detta anvisats med för . I handlingsplanen för prioriteras tre områden: det bostadssociala området, en bärkraftig utveckling av bygg- och bostadssektorn och insatser för närområdet. Handlingsplanen skall konkretiseras genom årliga aktivitetsplaner. Ett arbetsprogram för är under utarbetande och skall läggas fast . Verksamheten i övrigt har som nämnts tidigare fått begränsas till pågående projekt. Inom det bostadssociala området har på bostadsministrarnas initiativ genomförts en studie av mekanismerna bakom bostadssegregationen. En andra etapp, som syftar till att lyfta fram goda exempel på vad som kan göras för att öka integrationen i bostadsområdena, har pågått och beräknas bli slutförd . Bostadsförsörjningen för grupper med särskilda behov har med skilda mellanrum uppmärksammats i det nordiska samarbetet. har påbörjats ett projekt om framtidens äldreboende som syftar till att belysa olika erfarenheter av att ordna ett sådant boende. Inom det bostadssociala området har arbetet med en monografi över erfarenheterna av den nordiska bostadspolitiken och dess instrument bedrivits även . Arbetet är avsett att användas bl.a. i den erfarenhetsöverföring som sker till länder utanför . Vidare har förslag till ett nordiska staden arbetats fram och har lämnats till . 3.4.6 Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet samt IT- frågor Prioriterade samarbetsområden för när det gäller transportsektorn är bl.a. miljö- och IT-frågor inom transportsektorn, trafiksäkerhet, infrastruktur, EU- och EES-frågor samt närområdessamarbetet. Under det svenska ordförandeskapsåret lämnade transport- och trafikministrarna en redogörelse till om utvecklingen av och den framtida verksamheten inom det nordiska trafik- och transportpolitiska samarbetet. Verksamheten i Nordiska ämbetsmannakommitténs för transportfrågor (NÄT) särskilda trafik- och miljögrupp har utvärderats . NÄT beslutade att ge trafik- och miljögruppen ett nytt mandat . Gruppen har genomfört ett nordiskt seminarium om miljöproblem i samband med färjetrafik. Vidare har en arbetsgrupp under NÄT framtagit en rapport om den nordliga dimensionen och EG:s transportpolitik som presenterades för ministerrådet . Bakgrunden är , och kommande ordförandeskap i EU. Trafiksäkerhetssamarbetet fokuseras nu på projekt i närområdet. har ett nordiskt trafiksäkerhetsprojekt påbörjats för de baltiska staterna och . Detta program anknyter till tidigare trafiksäkerhetsaktiviteter i närområdet. Vad gäller trafiksäkerhet i övrigt genomfördes nordiska trafiksäkerhetsdagar i . IT-samarbetet skall bygga på de tre grundpelarna , och närområdet. Samarbetet inriktas bl.a. på användning av IT för att stärka demokratin, trygga att alla får samma möjligheter i informationssamhället, stärka de nordiska språken och den nordiska kulturen, bereda väg för elektronisk handel samt stimulera nätverksbyggande bland små och medelstora företag. I enlighet med de svenska prioriteringarna under ordförandeskapet och som en uppföljning av ett initiativ under ordförandeskap, genomfördes ett nordiskt IT-ministermöte i . IT- ministrarna enades om ett fördjupat samarbete på IT-området. Ett nordiskt etableras mellan de departement som har samordningsansvar för IT-frågor. Även om det redan nu finns ett väl utvecklat IT-samarbete i finns det behov av att stärka samarbetet för att bättre kunna hantera frågor som är sektorsövergripande. En särskild IT-grupp under NÄT arbetar med att ta fram förslag till IT- samarbetsprojekt på transportområdet. har en konsultrapport lagts fram om IT-frågor på transportområdet. 3.4.7 Ekonomi och finanspolitik De nordiska ekonomi- och finansministrarna har ett starkt intresse av en kontinuerlig dialog om viktiga ekonomisk-politiska frågor. Detta rör såväl den ekonomiska politiken i respektive land som den internationella utvecklingen i stort. Samarbetet har inbegripit nordiska finansministermöten, för ekonomi och finanspolitik (ÄK- Finans), Nordiska finansutskottet, , Nordiska konjunkturgruppen, Nordiska budgetchefsmöten och den nordiska ämbetsmannagruppen för skattefrågor. Vidare kan nämnas arbetsgruppen för miljöekonomiska frågor som är ett samarbete mellan ÄK-Finans och ÄK-Miljö. inleddes arbetet med Studien om de offentliga finansernas konjunkturkänslighet i de nordiska länderna. Ekonomer från forskningsinstitutioner har i sammanhanget anlitats av och . En referensgrupp bestående av representanter från alla nordiska länders finansdepartement har bidragit till arbetet. En slutlig rapportering sker vid det nordiska ekonomi- och finansministermötet i . inleddes också en studie om möjligheterna till utökat börssamarbete mellan de nordiska länderna. Vid båda de nordiska finansministermötena hölls informella diskussioner om bl.a. den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Frågor såsom EMU:s inverkan på den nordiska ekonomin diskuterades. Nationella utredningar om EMU såväl som beslut och förberedelse i ämnet i EU-medlemsländerna har redovisats. I samband med session i fördes en informell diskussion mellan de nordiska stats- och finansministrarna om aktuella europeiska frågor. Det nordiska samarbetet i närområdet kanaliseras i huvudsak genom Nordiska Investeringsbanken (NIB) i . beslöt de nordiska statsministrarna att upprätta en nordisk miljöinvesteringslåneordning (MIL) på 100 miljoner ecu vid NIB. Både och är redan inkluderade i NIB:s internationella utlåning, men genom upprättandet av MIL kan NIB medverka i miljöutlåning till samtliga länder i närområdet. Det baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ett samnordiskt projekt som administreras av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (), NIB och NOPEF (Nordiska projektexportfonden). Syftet är att kanalisera dels tekniskt bistånd, dels kapital till små och medelstora företag i de baltiska länderna och därigenom skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt. Ett centralt inslag i BIP har varit upprättandet av nationella investeringsbanker i varje baltiskt land. Efter en första fas 1992-1995 förlängdes programmet med en andra och sista fas som formellt löper ut . Programmet kommer under sin löptid att ha genererat över 180 miljoner ecu till de baltiska länderna. En del av det nordiska BIP-medlen kommer att vara tillgängliga för fortsatt verksamhet fram . 3.5 Medborgarpolitik 3.5.1 Arbetsmarknad och arbetsliv Samarbetet inom Till grund för verksamheten ligger ett samarbetsprogram för . Kampen mot arbetslöshet är ett av viktigaste områdena i programmet, som hanteras av för arbetsmarknad och arbetsmiljö. Samarbetet har dominerats av satsningar som ingick i det sektorsprogram som fastslogs för det svenska ordförandeskapet. En av de s.k. profilfrågorna var just sysselsättning och arbetsmarknad. Bland projekt som har bedrivits kan nämnas Flexibla arbetsorganisationer, "Nordflex" samt Ungdomars entreprenörskap och lokalt utvecklingsarbete. Ett svenskt initiativ om flyttningsbidrag i för att underlätta internordiska flyttningsrörelser har behandlats av de nordiska ministrarna. Övriga länder var positiva till förslaget, men ansåg att det behövdes ytterligare utredningsarbete om konsekvenser av att inrätta någon form av flyttningsbidrag. Förslaget leder förhoppningsvis till ett politiskt beslut . En viktig fråga i samarbetet har varit att sammanställa s.k. hinderkataloger, som innehåller konkreta exempel på företeelser på arbetsmarknadsområdet som försvårar samarbetet framför allt i gränsområden. Vid session förekom en särskild sysselsättningsdebatt, som fastslagits skall bli ett årligt inslag vid sessionerna. Som underlag utarbetades i en redogörelse om sysselsättningen och sysselsättningspolitiken i de nordiska länderna. Arbetslivs- och arbetsrättsutskottet är främst ett forum för löpande orientering, diskussion och koordinering av nordiska synpunkter på ämnen inom arbetslivs- och arbetsrättsområdet på nordiskt, europeiskt och globalt plan. hade utskottet ett första möte med informationsutbyte i tillsammans med representanter för de baltiska Arbets- och Socialministerierna. Vid utskottets ordinarie höstmöte deltog företrädare för arbetsmarknadens parter i i en diskussion om eventuella gemensamma initiativ i de baltiska länderna. Arbetsmiljöfrågor hanteras i ministerrådets arbetsmiljöutskott. Verksamheten i utskottet är främst inriktad på samordning av EU-frågor av gemensamt nordiskt intresse och på löpande information om tillsynsverksamheten på arbetsmiljöområdet i . har utskottet diskuterat frågor om bl.a. den Europeiska arbetsmiljöbyrån med säte i och den s.k. europeiska arbetsmiljöveckan. Utskottet har medverkat vid en konferens om företagshälsovården, där representanter från tillsynsmyndigheterna och arbetsmarknadens parter deltog. Vidare har utskottet arrangerat ett seminarium om marknadskontroll. En arbetsmiljökonferens hölls . Projekt gällande tillsynen på arbetsplatserna i förhållande till förändringarna i arbetslivet samt effekter av tillsynsverksamheten prioriterades av utskottet . Utskottets årsberättelse och arbetsprogram har distribuerats till arbetsmarknadens parter. och finns en tjänstemannagrupp för samordning av EU- och EES-frågor, EU-koordineringsgruppen. Gruppens mötesverksamhet styrs i huvudsak av dagordningen för EU:s formella rådsmöten. Vid gruppens möten lämnades information om aktuella frågor i rådsarbetet och samordning skedde av nordiska synpunkter inför aktuella rådsmöten. Bland de frågor som har dominerat kan nämnas sysselsättningsriktlinjerna för samt den fortsatta hanteringen av frågan om arbetstagarinflytande, särskilt styrelserepresentationen i s.k. Europabolag (en ny form av europeiska aktiebolag). De nordiska arbetsmarknadsministrarna har även haft nordiska förmöten inför de formella rådsmötena. Till dessa förmöten har även och varit inbjudna. Vid dessa möten kommenteras den aktuella dagordningen för rådsmötena och information utväxlas om de nordiska EU-medlemsländernas positioner i enskilda frågor. På svenskt initiativ hölls ett europeiskt-nordiskt seminarium om jämställdhet på arbetsmarknaden i . Östersjösamarbetet är ett prioriterat område i det nordiska samarbetet på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet. hölls ett möte med Östersjöstaternas arbetsministrar i . De nordiska satsningarna i närområdet gäller bl.a. insatser för att få en väl fungerande arbetsförmedlingsservice och utveckla modeller för arbetsmarknadsutbildning. Insatser på arbetsmiljöområdet har blivit alltmer efterfrågade. Seminarier och kurser i tillsynsfrågor och uppgifter för yrkesinspektionen har hållits. Arbetsrättsexperter från och de baltiska länderna träffades . Vid mötet orienterade deltagarna varandra om de olika ländernas arbetsrättsliga modeller, bl.a. i syfte att undersöka behovet av ett närmare samarbete med arbetsmarknadens parter i närområdesfrågor. Man konstaterade t.ex. att arbetsmarknadens parter i de baltiska länderna inte har samma centrala roll som i de nordiska länderna. Vid mötet enades man om att fortsätta dialogen. I övrigt kan sägas att det i ett stort antal möten inom arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdena har deltagit representanter från närområdet. 3.5.2 Socialpolitik och hälsovård Samarbetet inom Samarbetet inom sektorn socialpolitik och hälsovård leds av för social- och hälsofrågor samt det tvärsektoriella för narkotikafrågor. Till grund för regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram som löper , dels ordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns sju institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Även kommer tyngdpunkten att ligga på institutionerna. Nya projekt och samarbetsområden skall enligt samarbetsprogrammet i största möjliga utsträckning förankras i dessa. för social- och hälsofrågor (MR-S) har godkänt en reviderad överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad för vissa grupper av hälsopersonal och veterinärer. Överenskommelsen, som undertecknades i samband med session , innebär att en fri nordisk arbetsmarknad öppnas för ytterligare tre yrkesgrupper, nämligen biomedicinska analytiker, fotterapeuter och logopeder. har rörligheten inom av framför allt sjuksköterskor och läkare avsevärt ökat. Det är nu fråga om över 5000 personer som utnyttjat de möjligheter som överenskommelsen erbjuder. Som förberedelse inför generalförsamlings särskilda session om narkotikafrågor (UNGASS 98) har för narkotikafrågor - på svensk inbjudan - genomfört ett möte tillsammans med de baltiska staterna. En studie har initierats om ungdomskulturer och ungdomsvärderingar. Dessutom har en skrift om insatser mot narkotikamissbruk bland invandrare sammanställts. Aktuella EU- och EES-frågor är stående dagordningspunkter vid möten inom sektorn socialpolitik och hälsovård. Sådant samråd sker även inom institutionerna. Samarbetet i löpande frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. har fortlöpande informella samråd med de andra nordiska länderna inom ramen för såväl det europeiska som det övriga internationella samarbetet på social- och hälsovårdsområdet. En informell nordisk socialförsäkringsgrupp har diskuterat frågor och problem kring EG-rätten om social trygghet för personer som flyttar mellan de nordiska länderna. och närområdet Den särskilda grupp som skapats för närområdessamarbetet har bl.a. tillsammans med ledningsgruppen för barn- och ungdomskultur utarbetat en översikt och handlingsplan för barn och unga i närområdet. Handlingsplanen vilken förelades vid sessionen har utarbetats i dialog med representanter för länderna i närområdet. har reserverats för genomförande och uppföljning av planen. medverkade vid konferens i . Konferensen utgjorde en unik plattform för politisk dialog om barns och ungas villkor i och dess närområden. Utöver principiella frågor kretsar arbetet på livsmedelsområdet kring dels mångåriga projekt som t.ex. systematisk utvärdering av potentiellt skadliga komponenter i livsmedel, dels dagsaktuella frågor som olika åtgärder inom området kontroll av livsmedel och genomförande av . Det yttersta målet är att skydda konsumenten mot hälsofarliga produkter och fusk i livsmedelshanteringen. Livsmedelsfrågorna är indelade i fem sakområden: toxikologi, mikrobiologi, kost och näring, lagstiftning samt livsmedelskontroll. Samarbetet med de baltiska länderna sköts av gruppen som kallas NordBalt, där framför allt kontrollfrågor diskuteras. Stort baltiskt intresse visades för ett centralt och nytt område, nämligen kommunikation mellan parterna i livsmedelskontrollen. När det gäller verifiering av analysmetoder som används på livsmedelsområdet utförs arbetet av för livsmedel (NMKL) med ekonomiskt stöd från . Samarbetet inom Märkning av livsmedel har fått en framskjuten plats på den nordiska dagordningen genom att fem sektorer - konsument, livsmedel, jord- och skogsbruk, fiskeri och miljö - gått samman om ett stort projekt. Målet är att ta fram nödvändiga kunskaper och underlag för att kunna bedöma möjligheterna att utveckla en generell policy för livsmedelsmärkning, en policy som leder till att konsumenternas behov möts på ett ändamålsenligt sätt. I detta basarbete ingår aktuella moment som miljömärkning och hälsopåståenden. Salmonellaproblematiken och antibiotika i foder behandlas i en ad hoc- grupp tillsatt av livsmedels- och jord/skogssektorerna. Arbetet ingår i den nordiska handlingsplanen för livsmedelssäkerhet som kom till som uppföljning av "Summit", om att halvera svälten i världen. Tre sektorer är delaktiga i att få fram en helhetssyn på fisk som livsmedel, nämligen sektorerna som ansvarar för livsmedel, fiskeri och miljö. På initiativ utökades budgeten för att stärka arbetet med att tillförsäkra konsumenterna trygg mat. Särskild tonvikt läggs på att öka kunskaperna om riskanalys: riskvärdering, riskhantering och riskkommunikation. En analys får allt större betydelse, då den omfattar alla steg från den vetenskapliga bedömningen till hur risker hanteras och förmedlas. Livsmedelsmyndigheterna deltog i ett brett upplagt seminarium om riskanalysens principer för att öka sina kunskaper på området. En stor del av sektorns resurser användes till undersökningar av livsmedelskomponenter som kan innebära risker. har resultat presenterats som gäller flera ämnen, särskilt kan nämnas fenylhydraziner i champinjoner. Riskbedömningen ledde till den gemensamma nordiska rekommendationen att avstå från att äta stora mängder champinjoner. Ett seminarium om lacker i konservburkar har fått stor genklang för att ha samlat intressenter som inte har mötts tidigare. Nordiska nätverk har kontinuerlig beredskap för bl.a. frågor som rör nya livsmedel, dricksvatten och matallergier. Inom kost- och näringsområdet har två viktiga arbeten avslutats. Det ena gäller portionsstorlekar, en komplicerad, men mycket viktig, mätenhet vid kostberäkningar. Det andra arbetet avser en utredning och sammanställning av de pedagogiska modeller som används vid kostrådgivning. Inom livsmedelstillsynen har man behandlat kontroll av transporter, ekologiska produkter samt de centrala myndigheternas tillsyn av den lokala kontrollen. De flesta aktuella livsmedelsfrågor har en nordisk och en internationell sida. Detta gäller bl.a. samarbetet inom EU och EES och Commission. Arbetet inom Codex med att få förståelse för de nordiska ländernas stränga hygienregler för livsmedel börjar bära frukt. En stor del av det nordiska samarbetet ägnas också åt att söka vägar för att om möjligt nå mer enhetliga tolkningar av och åt genomförandet av det numera i väsentliga delar gemensamma EU/. Världshandeln med de avtal och regler som styr den ägnas stor uppmärksamhet. Av stor vikt är de avtal inom () som rör tekniska handelshinder (TBT - "Technical Barriers to Trade") och sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS - "Sanitary and Phytosanitary measures"). har stor betydelse inom livsmedelshandelns område och innebär att balans skall råda mellan å ena sidan ambitionen att undvika dolda handelshinder och å andra sidan värnandet om medlemsstaternas rätt att själva besluta om sina hälsonormer. Ett nytt offensivt handlingsprogram för konsumentområdet t.o.m. har utarbetats . Det slutgiltiga beslutet om handlingsplanen togs . Arbetet har varit omfattande för att åstadkomma den nödvändiga förankringen. Bland annat anordnades en konferens i med representanter för nordiska konsumentmyndigheter och organisationer, departement och forskningsinstitutioner för att diskutera hur målen och riktlinjerna som konsumentministrarna har fastställt skulle kunna genomföras. Handlingsprogrammet omfattar det nordiska samarbetets tre pelare. De frågor som särskilt bör prioriteras är konsumentaspekter på livsmedel, finansiella tjänster, konsumtion och miljö, nödvändighetstjänster, IT och konsumentforskning. Samarbetet på det konsumentpolitiska området gynnas av det faktum att de nordiska länderna har kultur, språk och historia gemensamt. Det har lett till en likartad syn på konsumentpolitiken i de nordiska länderna. Förhållandet att tre av de nordiska länderna är medlemmar i och att de andra två samarbetar inom ramen för präglar i hög grad samarbetet. Det är nödvändigt att man stärker samarbetet på det praktiska och det politiska planet så att den nordiska modellen kan bibehållas och att man därutöver kan påverka konsumentpolitiken inom EU och globalt. Samarbetet i Svanmärkningen har haft en fortsatt positiv utveckling. finns kriterier för upp emot 50 produktgrupper, och nära 2000 svanmärkta produkter finns på den nordiska marknaden. Konsumentministrarna har beslutat om att påbörja en utvärdering av det nordiska miljömärkningssystemet . Arbetet genomförs inom ramen för den tvärsektoriella grupp som tillsattes för samarbetet mellan konsument- och miljösektorerna. Utvärderingen omfattar konsumenters attityder och kunskaper, Svanens miljöefffekter, organisationsfrågor och vissa strategiska överväganden. Ett gemensamt program för konsumentforskning kom i gång , och fortsatte med flera temamöten för forskare inom de områden som har prioriterats i Program för konsumentforskning. Den önskade utvecklingen av forskarnätverk har också nått långt. Däremot har de planerade doktorandprojekten inte haft någon framgång på grund av otillräcklig finansiering nationellt som tillägg till de , under högst , som anslagits från ministerrådet. En konferens för nordiska forskare och myndighetsrepresentanter om konsumentforskning hölls . Arbetet med att uppfylla handlingsprogrammet för konsumentundervisning i skolan har fortsatt . Ett projekt om informationsteknologi i undervisningen har bl.a. bedrivits. Inom ramen för handlingsprogrammet för finansiella tjänster har man prioriterat arbetet med att förbättra konsumenternas möjligheter att överblicka och utnyttja det internationella utbudet på kredit-, sparande-, försäkrings- och pensionsområdena. I övrigt kan nämnas att rapporter rörande avregleringen av elmarknaderna, förändringarna i den offentliga sektorn och i välfärdssystemet samt klagomålshantering har producerats. och I takt med att arbetet inom EU har fått en större betydelse har också det nordiska samarbetet fått en tydligare politisk inriktning. Detta gäller t.ex. för livsmedelspolitiken som blivit mer inriktad på konsumentskydd, både nationellt och internationellt, men det gäller också för välfärdspolitiken och miljöpolitiken. Vid de nordiska konsumentministrarnas möte deltog den brittiske konsumentministern som var ordförande i råd. Vidare var representerad. Amsterdamfördraget har gett konsumentpolitiken en starkare ställning inom EU. Detta innebär en bättre plattform för konsumentpolitiska åtgärder samt att konsumentfrågor kan beaktas inom andra politikområden. De nordiska länderna samverkade mycket i arbetet för att uppnå detta resultat, och har fortsatt arbeta tillsammans för att stärka konsumentpolitiken i EU. Ett exempel är att det nordiska handlingsprogrammet har kunnat användas för att påverka arbetet inom EU med handlingsprogrammet för de kommande tre åren. Det finns åtta nordiska nätverk som samarbetar i olika projekt inom områdena finansiella tjänster, standardisering, produktsäkerhet, konsumenträtt, prismärkning, konsumentundervisning, livsmedel i konsumentperspektiv samt hushållsekonomi och skuldsanering. Mycket av arbetet i dessa nätverk handlar om det gemensamma EU- och EES- arbetet. Flera av de projekt som har genomförts har gällt EG- lagstiftning. Det gäller t.ex. de projekt som har avslutats med rapporterna Nordisk implementering av distansavtalsdirektivet - särskilt ur konsumentsynpunkt samt "Fjernesalg av finansiella tjenester". och närområdet Inom området produktsäkerhet har ett seminarium om samordning, tillsyn och dialog tillsammans med näringsliv och konsumentmyndigheter och organisationer ägt rum . Ett handlingsprogram om konsumentorganisationer i de baltiska länderna har beslutats. Samarbete inom ramen för Phare- program har etablerats. Projekt i praktiskt utförande kommer att äga rum . Inom området konsumentinformation har ett seminarium på temat Konsumentundervisning i lärarutbildningen hållits. Ett kontaktmöte har hållits med samarbetspartner inom ramen för Phare-programmet för diskussion om det fortsatta uppläggningen inom området konsumenträttigheter. Medel har beviljats för deltagande i en konferens, arrangerad av och utveckling (), om miljömärkning inom området expert- och studiebesök. 3.5.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män Samarbetet inom Till grund för samarbetet inom jämställdhetsområdet ligger ett program för det nordiska jämställdhetssamarbetet för . Programmet kompletteras med en årlig handlingsplan. Samarbetet ligger väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken.