prop · GM0366 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommuner och landsting anses t.ex. när det gäller aktiebolag ha ett rättsligt bestämmande inflytande, om de ensamma eller tillsammans äger aktier med mer än hälften av samtliga röster i bolaget eller annars förfogar över så många röster i detta. Ett sådant inflytande kan också föreligga om de har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i styrelsen för aktiebolaget. Annan ändring i aktiebolagslagen I 11 kap. 14 § första och tredje stycket aktiebolagslagen har en språklig felaktighet rättats till. 18.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:412) om indelningsdelegerade 22 § Delegerade väljer tre eller flera revisorer och minst lika många revi- sorsersättare som skall granska arbetsutskottets och kommittéernas verk- samhet. I fråga om valbarhet till revisor eller revisorsersättare, verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse tillämpas bestämmelserna i 15 § om ledamöter och ersättare i arbetsutskottet. Revisorerna skall det år då indelningsändringen träder i kraft avge en berättelse om resultatet av revisionen till kommunfullmäktige i kom- munen enligt den nya indelningen. Fullmäktige skall vid sammanträde före utgången av detta år besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller om någon åtgärd för att bevara kommunens rätt skall vidtas. I fråga om revisionen tillämpas i övrigt bestämmelserna om revision i kommunallagen (1991:900). Ändringen i paragrafen är en följdändring av ändringar i 9 kap. kom- munallagen. 18.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:945) om sammanläggningsdelegerade för läns landsting och lagen (1997:222) om sammanläggningsdelege- rade för Västra Lagen (1996:945) om sammanläggningsdelegerade för läns lands- ting och lagen (1997:222) om sammanläggningsdelegerade för Västra skall upphöra att gälla. läns landsting och Västra företräds av det nyvalda fullmäktige för läns landsting respektive Västra Göta- lands landsting. 18.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med regionförbund i län och län 34 § Vad som föreskrivs i kommunallagen (1991:900) om revision skall i tillämpliga delar gälla för ett regionförbund. Föreskrifterna i 9 kap. 1 och 2 §§ kommunallagen gäller dock inte för ett regionförbund. Ändringen i paragrafen är en följd av ändringar i 9 kap. kommunallagen. Kommitténs sammanfattning av betänkandet Sammanfattning Vårt uppdrag består i att göra en översyn av lagstiftningen om den kommunala revisionen. Enligt direktiven skall utredningen föreslå de lagändringar och andra åtgärder som kan anses motiverade för att öka effektiviteten och kompetensen i revisionsarbetet samt för att stärka de förtroendevalda revisorernas självständiga ställning. Kommittén skall särskilt utreda hur de förtroendevalda revisorerna bör rekryteras och hur deras självständiga ställning i övrigt kan stärkas, på vilket sätt revisionen som sådan skulle kunna stärkas och kompletteras med krav på yrkesrevision, vilka uppgifter revisionen skall ha och om laglighetsgranskning skall vara ett obligatoriskt inslag i revisionsuppdraget, hur revisorernas initiativrätt i kommunfullmäktige skall vara utformad, vem som skall ha revisionsansvar, förutsättningarna och formerna för en reell samordning av den kommunala revisionen och revisionen av kommunala företag, samt vilka insatser den kommunala revisionen bör göra för att kontrollera om styrelsens och nämndernas interna kontroll fungerar tillfredsställande. Utredningens bedömningar och förslag i dessa delar redovisas . Rekryteringen Samma valbarhetsregler gäller för förtroendevalda revisorer som för alla andra förtroendevalda. Detta hör samman med att revisionsuppdraget i grunden är ett politiskt uppdrag. En demokratiskt förankrad revision har ett särskilt värde som, förutom att den är väl förenlig med den kommunala självstyrelsen, hör samman med de förtroendevaldas kännedom om och engagemang för verksamhet. Något särskilt kompetenskrav för de förtroendevalda revisorerna införs därför inte. Den nuvarande valbarhetsbegränsande regeln, som har benämnts jävsregel, har analyserats och befunnits innebära en lämplig avgränsning av valbarheten. Några formella hinder mot att rekrytera de förtroendevalda revisorerna bland fullmäktigeledamöterna införs inte. En skärpning av den valbarhetsbegränsande regeln skulle ytterligare reducera antalet kandidater med förankring och erfarenhet. Det är ingen önskvärd utveckling i en situation där förstärkning av revisorernas kompetens anses angeläget. Det får ankomma på fullmäkti- ge att bedöma vilka kandidater som har sådan integritet att revisions- uppdragets krav på opartiskhet kan förenas med vederbörandes fullmäktigeuppdrag. För att systemet med förtroendevalda revisorer skall kunna bibehållas också krävs att fullmäktige fortsättningsvis lyckas rekrytera personer som har förmåga att medverka till en revision som fyller medborgarnas rättmätiga krav på opartiskhet, effektivitet och kompetens. Det är vidare viktigt att valet av revisorer sker med bredast möjliga representativitet. Sakkunnigt biträde Det införs en regel om att de förtroendevalda skall biträdas av sakkunniga. En viktig förutsättning för revisorernas oberoende ställning och en effektiv revision är att revisorerna biträds av sakkunniga som de själva väljer ut och som de anlitar i den omfattning som de, inom ramen för den av fullmäktige fastställda budgeten, själva bestämmer. För att skapa garantier för att så sker och för att kunna ställa upp särskilda kompetenskrav på det sakkunniga biträdet införs en lagreglerad skyldighet att anlita sådant biträde. Genom den föreslagna lagregleringen åsyftas ingen förändring av den nuvarande ansvarsfördelningen mellan förtroendevalda och anställda eller anlitade konsulter. I lagen markeras att revision av kommuner och landsting kräver en speciell kompetens. De grundläggande beståndsdelarna i denna kompe- tens utgörs av kunskap om verksamhet, förvaltning och styrsystem samt kunskap om den lagstiftning som styr verksamhet och vad som är god revisionssed vid revision. Det gäller vid såväl redovisningsrevision som förvaltningsrevision. Något lagreglerat krav på certifiering av det sakkunniga biträdet införs inte. Vi bedömer att det sakkunniga biträdet har en teoretisk grundutbildning och erfarenhet av verksamhet som vi anser erforderlig. Också bedömer vi att det finns förutsättningar att på frivillig väg åstadkomma detta. Vi utgår härvid från att kommuner och landsting självständigt beaktar kraven på särskild kompetens hos det sakkunniga biträdet. Vidare anser vi att man bör avvakta effekterna av de initiativ som på frivillig väg tas inom revisionsbranschen till att formalisera kompetenskraven och att inrätta certifieringsprogram för det sakkunniga biträdet. Visar det sig att branschens åtgärder inte är tillräckliga för att också garantera att det sakkunniga biträdet har erforderlig kompetens eller att kommuner och landsting inte beaktar kraven på särskild kompetens hos det sakkunniga biträdet kan det finnas skäl att på nytt överväga frågan om ett lagreglerat krav på certifiering. Precisering av revisionsuppgiften En lagregel införs som innebär att samtliga delar av det kommunala verksamhetsområdet skall bli föremål för revisorernas granskning. Detta innebär dock inte något ställningstagande till den exakta omfattningen av den årliga revisionsinsatsen eller till frågan om var tyngdpunkten i granskningsinsatserna skall läggas. Sådana priorite- ringsfrågor får avgöras mot bakgrund av revisorernas risk- och väsentlighetsanalys. Initiativrätt Varje enskild revisor ges rätt att, i fullmäktige, nämnderna och i fullmäktigeberedningarna löpande väcka ärenden som rör granskningen. Initiativrätten skall vara ett instrument som revisorerna kan använda för att snabbt kunna väcka ärenden i fullmäktige med anledning av frågor som uppkommit i granskningsarbetet. Revisorns uppdrag är i grunden ett politiskt uppdrag. Revisorerna bör emellertid skilja revisionsfrågorna från de frågor som skall behandlas partipolitiskt. Vi vill i detta sammanhang understryka vikten av att revisorerna vid utnyttjandet av initiativrätten iakttar kravet på opartiskhet så att initiativrätten inte utnyttjas i partipolitiska syften. Kommunallagens regler om beredningsplikt skall omfatta även dessa ärenden. Revisorernas rätt till upplysningar För att revisionsuppdraget skall kunna fullgöras på avsett sätt måste revisorerna få tillgång till information om hur verksamheten bedrivits. Den nuvarande lagtextens utformning beträffande revisorernas rätt till upplysningar har gett upphov till oklarheter om huruvida upplysnings- skyldigheten enbart gäller kollektivt för nämnden eller om det också gäller en individuell upplysningsskyldighet för den enskilde ledamoten. Bestämmelsen om revisorernas rätt till upplysningar förtydligas därför med en bestämmelse som uttrycker att upplysningsskyldigheten också är individuell för de enskilda förtroendevalda i nämnder och fullmäktige- beredningar. Överlämnandet av årsredovisning och beslut i frågan om ansvarsfrihet För att stärka revisorernas ställning är det viktigt att verka för att diskussionen om revisorernas iakttagelser av kommunens och ekonomi och verksamhet sker med så god aktualitet som möjligt. Ett tidigareläggande av fullmäktiges dechargebehandling möjlig- gör en aktuell och relevant diskussion. Det kan också stimulera allmänhetens intresse av att delta i och ställa frågor på fullmäktiges sammanträden vilket indirekt skulle kunna stärka revisorernas ställning. På grund av sambandet mellan årsredovisningen och decharge- behandlingen förutsätter ett tidigareläggande av dechargebehandlingen att överlämnandet av årsredovisningen till revisorerna tidigareläggs. Årsredovisningen skall därför överlämnas till fullmäktige och revisorerna året som redovisningen avser och fullmäktige skall före utgången av juni månad året som revisionen avser besluta om ansvarsfrihet beviljas eller vägras. Jäv Bestämmelsen om revisionsjäv har analyserats och befunnits bestå av dels en valbarhetsbegränsande regel, dels regler för handläggningen i fullmäktige. Någon lagregel om en revisors obehörighet i enskilda fall har inte funnits. Kommunallagens regler för förtroendevalda och anställda i nämnder om sakägarjäv, intressejäv, ställföreträdarjäv, ombudsjäv och delikatessjäv görs därför tillämpliga också på revisorer- na. Detsamma gäller reglerna om verkan av jäv och om när man kan bortse från jäv. Den nya jävsregeln ersätter bestämmelsen om revisions- jäv i kommunallagens kapitel om revision. Bestämmelsen i paragrafen om revisionsjäv finns emellertid kvar i sak. Bestämmelserna har dock delats upp och såvitt avser bestämmelsen om valbarhetshinder placerats i 4 kap. KL och såvitt avser bestämmelserna om handläggningen i fullmäktige placerats i 5 kap. KL. Revisionsansvar Den nuvarande ordningen med revisionsansvar enbart för de förtroendevalda bibehålls. Laglighetsprövning Vi anser inte att laglighetsprövning skall vara en lagreglerad obligatorisk uppgift för revisorerna. Den nuvarande ordningen behålls där en skyldighet för revisorerna att göra en laglighetsprövning regleras inte i lag men ändå anses ligga inom ramen för revisorernas befogenhet. De kommunala revisorerna skall inte omfattas av anmälningsskyldighet vid misstanke om brott i den kommunala verksamheten. Samordnad revision mellan kommunen/och dess företag kommunala revisorernas uppdrag enligt 9 kap. 7 § KL är att granska all verksamhet som bedrivs i förvaltningsform. I deras uppdrag ingår, enligt den nuvarande ordningen i KL, inte i direkt bemärkelse att granska de kommunala företagen. Styrelsen och nämnderna har enligt 6 kap. 1 och 7 §§ KL emellertid ett ansvar för all verksamhet såväl för den som bedrivs i företagsform som förvaltningsform. I linje med detta resonemang ligger en samordnad revision som omfattar all verksamhet. Samord- ning av revisionen försvåras emellertid av att det sker kollisioner mellan offentlig rätt, främst kommunallagen, och civil rätt, främst aktiebolagslagen. Lagregler införs nu som innebär att revisionen mellan kommunen och dess företag samordnas. I den nuvarande kommunallagen finns inget krav på personsamband mellan de kommunala revisorerna och förtroendevalda revisorerna i de kommunala företagen. Det har lett till att olika personer har reviderat verksamhet i förvaltningsform och verksamhet i företagsform. Samordnat revisionsarbete och en god överblick av verksamheten i kommuner och landsting bör främjas. Vi föreslår därför att det införs en lagregel som innebär att till förtroenderevisor i de kommunala bolagen och till revisor i de stiftelser som kommun och landsting bildar ensam, alltid skall utses någon av de revisorer eller revisorsersättare som valts för granskning av styrelsen och övriga nämnders verksamhet. När associationsrättsliga företagsformer används i offentlig verksam- het kommer de civilrättsliga regler, som kommit till för att skydda ägar- och andra privata intressen, att gälla även när det offentliga har ägarinflytande. För revisorer finns uttryckliga bestämmelser om tystnadsplikt i ABL. Vidare finns bestämmelser om revisors tystnads- plikt i stiftelselagen (1994:1220), i lagen om ekonomiska föreningar (1987:667) och i lagen om årsredovisning m.m. (1980:1103) i vissa företag. De associationsrättsliga reglerna om revisorernas tystnadsplikt har inneburit att det har varit problematiskt för de kommunala revisorerna att få en samlad överblick av all verkamhet. Vi anser att de rättsliga möjligheterna till insyn och information för de kommunala revisorerna inte bör vara beroende av i vilken form som kommuner och landsting väljer att bedriva sin verksamhet. De kommunala revisorerna skall ha samma rätt till insyn i de kommunala företagen som de hade haft om verksamheten hade bedrivits i förvaltningsform. Av den anledningen undanröjs de associationsrättsliga begränsningar som gäller för informationsutbytet. Regler införs som innebär att revisorerna i de kommunala företagen skall lämna information till de kommunala revisorerna. Lagregeln om de kommunala revisorernas uppgifter kompletteras med en bestämmelse som uttrycker att den kommunala revisionen också omfattar de kommunala företagen. Internkontrollen Bestämmelsen om styrelsens och nämndernas ansvar för den interna kontrollen har tydliggjorts så att det framgår att det är dessa som ansvarar för att den kontroll som utförs inom nämnderna är tillräcklig. Ekonomiska konsekvenser De föreslagna bestämmelserna avser att stärka, effektivisera och höja kompetensen i den kommunala revisionen. Ett av syftena med förslagen är att en effektiv revision kan bidra till effektiviseringar och kostnadsbesparingar. De föreslagna bestämmelserna om sakkunnigt biträde, precisering av revisionsuppgiften samt samordningen av revisionen mellan kommunen och dess företag anknyter i stor utsträckning till dagens praxis i kommuner och landsting. Förslagen bedöms därför inte medföra några kostnadskonsekvenser. Övriga förslag medför inte heller några kostnadskonsekvenser. Ikraftträdande Den nya lagstiftningen bör kunna träda i kraft . Kommitténs lagförslag Författningsförslag 1 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)1 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900) dels att nuvarande 9 kap. 6 15, 18 21 §§ skall betecknas 9 kap. 5 14 och 15 18 §§, dels att 3 kap. 17 §, 4 kap. 6 och 17 §§, 5 kap. 23 och 31 §§, 6 kap. 7 §, 8 kap. 17 §, 9 kap. 4, 6, 8 13, 17 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 9 kap. 6 §, 7 §, 10 §, 12 §, 14 §, 18 § och 19 § skall sättas närmast före de nya 9 kap. 5 §, 6 §, 9 §, 11 §, 13 §, 15 § respektive 16 § samt att rubriken närmast före 9 kap. 16 § skall sättas närmast före den nya 5 kap. 45 a §, dels att det i lagen skall införas nya paragrafer, 5 kap. 20 a, 20 b, 45 a, 45 b §§ av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 17 §2 Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller innehar samtliga aktier, skall fullmäktige. Om en kommun eller ett landsting med stöd av 3 kap. 16 § lämnar över vården av en angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier, skall fullmäktige. 1. fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten, 2. utse samtliga styrelseleda- möter och minst en revisor, 3. se till att fullmäktige får yttra sig innan sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. Detsamma gäller, när kommu- nen eller ensam bildar en stiftelse för en angelägenhet. I fråga om aktie- bolag som avses i första stycket skall fullmäktige även utse minst en lekmannarevisor. 2. utse samtliga styrelseleda- möter, 3. utse minst en förtroende- revisor, 4. se till att fullmäktige får yttra sig innan sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. Första stycket 1, 2 och 4 gäller, när kommunen eller ensam bildar en stiftelse för en angelägenhet. Full- mäktige skall även utse minst en revisor. Till förtroenderevisor eller revisor skall utses någon av de revisorer med ersättare som valts för granskning av styrelsen och övriga nämnders verksamhet enligt 9 kap. 1 §. 4 kap. 6 § Den som är anställd hos en kommun eller ett landsting för att ha den ledande ställningen bland personalen är inte valbar. Den som är chef för en förvaltning som hör till en nämnds verksamhetsområde får inte väljas till ledamot eller ersättare i nämnden. Den som är redovisnings- skyldig till kommunen eller får inte vara revisor eller revisorsersättare för gransk- ning av verksamhet som omfattas av redovisningsskyldigheten. Det- samma gäller make, sambo, för- äldrar, barn eller syskon eller annan närstående till den redo- visningsskyldige. 17 § Ledamöterna i nämnder får väcka ärenden i nämnderna. En revisor får väcka ärenden i en nämnd eller en fullmäktige- beredning, om ärendet rör granskningen av verksamheten i nämnden eller fullmäktigebered- ningen. 5 kap. 19 § Om en ledamot enligt 20 § eller 9 kap. 4 § är jävig i ett ärende, får fullmäktige handlägga ärendet, även om antalet deltagande på grund av jävet inte uppgår till det antal som föreskrivs i 18 §. Om en ledamot enligt 20 §, 20 a § eller 9 kap. 4 § är jävig i ett ärende, får fullmäktige handlägga ärendet, även om antalet del- tagande på grund av jävet inte uppgår till det antal som föreskrivs i 18 §. Den som är redovisningsskyldig till kommunen eller får inte delta i 1. val av revisor eller revisorsersättare som skall granska sådan verksamhet, eller 2. handläggningen av ärenden om ansvarsfrihet för verksam- heten. Första stycket skall tillämpas också på make, sambo, föräldrar, barn eller syskon eller annan närstående till den redovisnings- skyldige. 20 b § Trots 20 a § får enskilda förtroendevalda mot vilka anmärkning kan riktas enligt 9 kap. 14 § andra stycket delta i fullmäktiges överläggningar, när revisionsberättelsen över den verksamhet som de har ansvaret för behandlas. Ordföranden och vice ord- förandena i en nämnd får också delta i fullmäktiges överläggning när verksamhet inom den egna nämnden behandlas. Vad som har sagts gäller även om de förtroendevalda inte är ledamöter i fullmäktige. 23 § Ärenden i fullmäktige får väckas av 1. en nämnd, 2. en ledamot genom motion, 3. revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget, 4. en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, eller 5. styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. 4. en revisor om ärendet gäller granskningen, 5. en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, eller 6. styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. Ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Initiativet skall vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egenhändiga namnteckningar, namnför- tydliganden och uppgift om deras adresser. 31 § Fullmäktige får behandla revi- sionsberättelsen utan föregående beredning. Fullmäktige får behandla revi- sionsberättelsen utan föregående beredning. Fullmäktige skall dock inhämta förklaringar över de anmärkningar som har framställts i revisionsberättelsen. Om en förtroendevald har vägrats ansvarsfrihet, får fullmäktige också utan ytterligare beredning besluta att den förtroendevaldes uppdrag skall återkallas enligt 4 kap. 10 §. 45 a § Fullmäktige skall vid ett sammanträde före utgången av juni månad året som revisionen avser besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller vägras. Fråga om ansvarsfrihet för en gemensam nämnd skall prövas av fullmäktige i var och en av de samverkande kommunerna eller landstingen. 45b § Om ansvarsfrihet vägras, får fullmäktige besluta att skade- ståndstalan skall väckas Talan som inte grundas på brott skall väckas från det att beslutet om vägrad ansvarsfrihet fattades. Annars är rätten till sådan talan förlorad. 6 kap. 7 § Nämnderna skall var och en inom sitt område se till att verksamheten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de föreskrifter som gäller för verk- samheten. Nämnderna skall var och en inom sitt område se till att verksamheten bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de föreskrifter som gäller för verk- samheten och att kontrollen inom nämnden är tillräcklig. De skall också se till att verksamheten bedrivs på ett i övrigt tillfredsställande sätt. Detsamma gäller när vården av en angelägenhet med stöd av 3 kap. 16 § har lämnats över till någon annan. 8 kap. 17 § Årsredovisningen skall lämnas över till fullmäktige och revi- sorerna möjligt och året som redovisningen avser. Årsredovisningen skall lämnas över till fullmäktige och revi- sorerna möjligt och året som redovisningen avser. 18 § Årsredovisningen skall god- kännas av fullmäktige. Det bör inte ske innan fullmäktige enligt 9 kap. 16 § andra stycket beslutat om ansvarsfrihet skall beviljas eller vägras. Årsredovisningen skall god- kännas av fullmäktige. Det bör inte ske innan fullmäktige enligt 5 kap. 45 a § beslutat om ansvarsfrihet skall beviljas eller vägras. 9 kap. 4 § Den som är redovisningsskyldig till kommunen eller får inte 1. vara revisor eller revisors- ersättare för granskning av verksamhet som omfattas av redovisningsskyldigheten, 2. delta i val av revisor eller revisorsersättare som skall granska sådan verksamhet, eller 3. delta i handläggningen av ärenden om ansvarsfrihet för verksamheten. Första stycket skall tillämpas också på make, sambo, föräldrar, barn eller syskon eller annan närstående till den redovisnings- skyldige. I fråga om jäv för en revisor i enskilda ärenden skall bestäm- melserna i 6 kap. 24 26 §§ om jäv och om verkan av jäv tillämpas. 6 § Revisorerna granskar i den omfattning som följer av god revisionssed all verksamhet som bedrivs inom nämndernas verk- samhetsområden. Revisorerna granskar i den omfattning som följer av god revisionssed all verksamhet som bedrivs inom nämndernas verksamhetsområden och genom de revisorer som utsetts enligt 3 kap. 17 och 18 §§ de företag där sådan eller sådana revisorer utsetts. De prövar om verksamheten sköts på ett ändamålsenligt och från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt, om räkenskaperna är rättvisande och om den kontroll som görs inom nämnderna är tillräcklig. 8 § Vad som sägs om nämnder i 7 § gäller också fullmäktigebered- ningar. Vad som sägs om nämnder i 6 § gäller också fullmäktigebered- ningar. 9 § Nämnderna och de anställda är skyldiga att lämna revisorerna de upplysningar som behövs för revisionsarbetet. Nämnderna och de enskilda förtroendevalda i dessa samt de anställda är skyldiga att lämna revisorerna de upplysningar som behövs för revisionsarbetet.