prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Antalet ungdomar som har gått arbetslösa har minskat kraftigt. Hälften av de som går ut en yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning har erhållit arbete , den högsta andel som uppmätts . Förutsättningarna är också goda för att efterfrågan på arbetskraft på medellång sikt skall fortsätta öka. Det ökande förtroendet för den ekonomiska politiken, med stärkta offentliga finanser, låga räntor och låga inflationsförväntningar skapar goda betingelser för en fortsatt ökning av sysselsättningen. En väl fungerande offentlig sektor och en aktiv fördelningspolitik är också av betydelse i detta sammanhang. Den svenska industrins internationella konkurrenskraft är god, vilket ger bra förutsättningar för en förnyad snabb exporttillväxt när den internationella konjunkturen vänder uppåt. Denna goda utveckling måste vidmakthållas. Tillgången på kvalificerad arbetskraft måste därför säkras. Flaskhalsar måste undvikas. De arbetslösas kompetens skall höjas. Alla arbetslösas vilja till arbete måste tillvaratas. 1.4.1 en nation i utbildning skall vara en ledande kunskapsnation. Därför behövs fortsatta offensiva investeringar i kunskap. Kunskap är en central faktor för tillväxt, utveckling och modernisering. skall konkurrera med kompetens och välutbildad arbetskraft. Kunskap och utbildning är nyckeln till en hög sysselsättning och tillväxt utan att det sker på bekostnad av ökade orättvisor och fördjupade klyftor. Förskolan utgör det första steget i det livslånga lärandet. Det är ett av skälen till att regeringen avsatt medel för att stegvis införa en allmän förskola samt maxtaxa inom barnomsorgen. och gymnasieskolan skall ge alla elever en god grund för det livslånga lärandet. Skolans viktigaste resurs i arbetet med att nå målen är välutbildade lärare och skolledare, som kan leda den pedagogiska utvecklingen. Regeringen avsätter ytterligare resurser för kompetensutveckling. En bra skola kräver välutvecklade system för kvalitetsutveckling, uppföljning och utvärdering. Regeringen fortsätter att prioritera arbetet med kvalitet och likvärdighet i skolan. Kommunerna tillförs mer resurser för att stärka skolan och öka måluppfyllelsen. Den mest effektiva sysselsättningspolitiken är den som genom att stärka arbetskraftens kompetens och kunskapsnivå stimulerar tillväxt och sysselsättning samt motverkar arbetslöshet. Arbetsmarknadsutbildningen är en av hörnstenarna inom arbetsmarknadspolitiken. Regering och riksdag har betonat vikten av att fokusera på den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Bland annat har regeringen satt upp ett ambitiöst mål för andelen i arbete efter avslutad utbildning. Det är viktigt att arbetsmarknadsutbildningen fortsätter att utvecklas för att i högre grad bidra till en effektiv matchning mellan tillgång och utbud av arbetskraft. En viktig del i denna politik är satsningarna på vuxenutbildningen och . Kunskap om informationsteknik och dess användningsområden skall föras in på alla nivåer i utbildningsväsendet. är nu inne i sitt andra verksamhetsår sedan starten . studerar totalt närmare 200 000 i vuxenutbildning på gymnasial nivå. kommer att ha nått över 800 000 nya studerande. Genom har hundratusentals, i huvudsak tidigare arbetslösa, fått möjlighet att stärka sin kompetens och sin ställning på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att i stort ligger kvar på samma nivå som 1999 fram till och med , vilket innebär att den tidigare planerade utbyggnaden inte kan komma till stånd. Satsningen fortsätter därefter på en lägre nivå . Regeringen avser att återkomma till , efter det att underlag inhämtats av den parlamentariska kunskapslyftskommittén, om perioden . Utvecklingen på arbetsmarknaden och den internationella konkurrensen kräver att fler har en högskoleutbildning. Utbyggnaden av högskolan fortsätter därför med 10 000 nya permanenta platser och ytterligare 10 000 platser . Studiestödet reformeras med början 2001. Målet för forskningspolitiken är att skall vara en framstående forskningsnation, där forskningen håller hög kvalitet och där forskningsinsatserna ger utrymme för både bredd och specialisering. Resurserna för grundforskning ökas för att bidra till kunskapssamhällets infrastruktur. Staten är garant för fri grundforskning med långsiktig och obunden finansiering. behöver också fler forskarutbildade såväl för högskolans eget behov som för att möta efterfrågan av forskarutbildade inom näringslivet och i offentlig verksamhet. En successiv satsning på forskning sker nu avseende de nya universiteten, men också generellt för en utbyggd forskarutbildning och stöd till grundforskning. Tabell 1.8 Nya utbildningssatsningar Miljoner kronor 2000 2001 2002 Särskilda utbildningssatsningar1 30 80 500 Förlängning av Kunskapslyft 8002 1 6002 Högskoleplatser 450 1 350 Forskning och forskarutbildning 70 470 779 Stiftelsehögskolor 200 200 Kompetensutveckling 400 1 000 1 000 Totalt 500 3 000 8 300 1 Bl.a. IT-satsning, 10-punktsprogrammet 2 Inkl. pensionsrätt 1.4.2 en nation i arbete Arbetet med att stärka går vidare. Regeringen föreslår nu en rad åtgärder för att göra sysselsättningsökningen uthållig. Politiken inriktas på insatser för att arbetsmarknaden skall fortsätta att utvecklas positivt och sysselsättnings- och arbetslöshetsmålet uppnås. Effektivare arbetsmarknad Arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras. En mer effektiv arbetsmarknad är viktig för att den nuvarande positiva ekonomiska utvecklingen skall fortsätta och leda till en varaktigt högre sysselsättning och minskad arbetslöshet. En effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga platser bidrar till att sysselsättningen kan öka utan att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår. Regeringen föreslår därför en rad åtgärder för att bidra till detta: - Arbetet med att väsentligt reducera det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall fortsätta. Arbetsmarknadspolitiken skall fokusera på att underlätta en effektiv platsförmedling, minska obalanser på arbetsmarknaden samt att förhindra långa tider utan reguljärt arbete. Regelverket skall bygga på att arbets- och kompetenslinjen gäller, konkurrensneutraliteten säkerställs samt att undanträngnings- och inlåsningseffekter motverkas. - Regeringen föreslår effektiviseringar av de rörlighetsstimulerande åtgärderna. - Kvaliteten i de individuella handlingsplanerna skall förbättras och medvetandet om dem öka. - En ettårig försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för anställda genomförs inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. - De regionala kompetensrådens uppgifter för- tydligas för att säkerställa att de fungerar väl i rådande uppgång på arbetsmarknaden. - Arbetslöshetsförsäkringen ses över vad gäller bl.a. kraven på omställning. Syftet är att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och stärka rättstryggheten för den arbetslöse. - En utredning tillsätts med uppgift att se över arbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet. Arbetsmarknadsutbildningen måste i högre grad bidra till en effektiv matchning mellan efterfrågan på och utbud av arbetskraft. Avgränsningen gentemot den reguljära utbildningen skall tydliggöras. En av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är att förhindra långa perioder utan arbete. Personer som har varit utan arbete förlorar anknytningen till arbetsmarknaden, med risk för att kompetensen och möjligheterna att följa med i de förändringar som sker på arbetsmarknaden försämras. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är att stödja den enskilde i dessa ansträngningar. Mot denna bakgrund är det angeläget att arbetsförmedlingarna fortsättningsvis prioriterar långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna, vad gäller t.ex. deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, så att inte regelförenklingar och minskade åtgärdsvolymer leder till ökad utförsäkring Utsatta grupper skall prioriteras. Arbetsmarknadssituationen för invandrare är särskilt problematisk och sysselsättningsgraden har fallit markant . För att underlätta för utsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden föreslår regeringen ett antal åtgärder: - Ett förstärkt anställningsstöd införs för arbetslösa med långa inskrivningstider. Stödet ges till arbetsgivare som anställer personer, som har varit öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under . Stödet ges genom en kreditering av arbetsgivarens skattekonto . - Arbetsförmedlingen får använda för tillfälliga personalförstärkningar. Av dessa skall användas för att särskilt stärka invandrares ställning på arbetsmarknaden. - De extra personalresurser som tillförs Arbets- marknadsverket möjliggör för arbetsförmedlingarna att i samarbete med kommunerna förbättra tillgången på praktikplatser i samband med utbildning i svenska för invandrare(SFI). - Ett system för validering av utländsk yrkeskompetens prövas i pilotprojekt . - En försöksverksamhet initieras med inriktning på att pröva nya vägar, metoder och aktörer för att finna effektiva former för att förmedla arbeten till arbetslösa invandrare. - Ytterligare resurser satsas för att fler arbetshandikappade skall erhålla en lönebidragsanställning. En offensiv konkurrenspolitik För att åstadkomma en uthållig sysselsättningstillväxt krävs även effektiva marknader. Väl fungerande marknader leder till att produktivitetstillväxten blir tillräckligt god för att säkerställa en hög standardutveckling och ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv. Effektivare marknader gynnar också konsumenterna i form av lägre priser, bättre kvalitet och större urval av varor och tjänster. Regeringen föreslår därför åtgärder för att bidra till mer effektiva marknader: - En väl fungerande konkurrens inom bygg- sektorn minskar boendekostnaderna för alla. Byggkostnadsdelegationen skall presentera förslag för att motverka att byggsektorn bidrar till att inflationstendenser uppkommer. - Kvarvarande hinder för konkurrens i gränslandet mellan offentlig och privat verksamhet skall undanröjas. Statskontoret ges i uppdrag att se över hur de statliga myndigheterna agerar på konkurrensutsatta marknader. Diskussioner förs med kommunsektorn om en långsiktig strategi för att offentlig verksamhet inte skall hämma tillväxtförutsättningarna. - En väl fungerande konkurrens ger ett effektivare näringsliv och ger konsumenten en starkare ställning. Flera branscher kännetecknas av bristande konkurrens och att konsumenten därmed har en svag ställning. Regeringen avser att återkomma med förslag som ger ökad konkurrens och stärker konsumentens ställning. - deltagande i den inre marknaden ger konsumenterna ett bredare utbud och lägre priser. Regeringen arbetar för att ytterligare stärka konsumentintresset i handelspolitiken bl.a. genom ökad importkonkurrens. Ett exempel på detta är frågan om utvidgad parallellimport. Effektivare system för utbildning och kompetensutveckling Tillgången på de kategorier arbetskraft för vilka efterfrågan stiger måste vara så god att risken för en snabb löneglidning motverkas. Inflationsdrivande flaskhalsar måste undvikas. Detta ställer krav på en hög effektivitet och anpassningsförmåga även inom det reguljära utbildningssystemet. Utöver den stora satsningen på utbildningen, som redovisats tidigare, måste även de som redan har arbete öka sin kompetens. Vikten av en väl fungerande kompetensförsörjning betonas även i den s.k. Industrigruppens förslag. - En stimulans av kompetensutveckling i arbetslivet genomförs med utgångspunkt från det förslag som arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet lämnade . Finansieringen avses ske inom ramen för nya mål 3 inom . Hälften av satsningen bör utgöras av medel från EU och hälften av statlig medfinansiering. Stimulansen förutsätter finansiering från arbetsgivarna inom ramen för en trepartssamverkan. Strategi för företagsutveckling Sysselsättning och tillväxt förutsätter fler nya och växande företag. Efterfrågan på arbetskraft och den samlade tillväxten i den svenska ekonomin påverkas av de allmänna villkor, som finns för etablering av nya företag och för de redan etablerade företagens tillväxt. Olika former av etablerings- och tillväxthinder måste minskas. Myndighetsstrukturen och stödsystemen skall ses över. Näringspolitiken skall inriktas på att vidmakthålla goda förutsättningar för tillväxt och företagande i alla delar av landet. Den lägre räntan har givit bättre förutsättningar för investeringar i företagen. Jämställdhetsperspektivet skall vara centralt. Småföretagsdelegationen har presenterat ett betydande antal förslag som syftar till att underlätta företagande. Den interdepartementala arbetsgrupp som regeringen tillsatt för att utvärdera dessa redovisade sin slutliga rapport för regeringen . Gruppen har successivt lämnat underlag som har lett till att en betydande del av förslagen redan är genomförda, beslutade eller är under beredning. En ytterligare genomgång av läget beträffande småföretagardelegationens förslag kommer att redovisas i samband med budgetpropositionen. Den översyn av vissa fåmansbolagsregler och bestämmelser om generationsskiften i företag som aviseras i denna proposition har stor betydelse för små företags möjligheter att växa. Regeringen föreslår därför att: - Informationen kring nyföretagande utökas. - Stödet till kooperativ utveckling utökas. - Regleringen av värdepappersfonder på nationell nivå ses över. - En samlad översyn görs av de statliga insatserna på riskkapitalområdet. Syftet är att förbättra samordningen och höja effektiviteten. - Regeringen undersöker möjligheterna att införa en patentintrångsförsäkring. Samarbete mellan högskolan och näringslivet måste utökas. Landets små och medelstora företag har i en ökande utsträckning behov av den kunskapsproduktion som sker vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Samhällets investeringar i kunskapsproduktion skall komma även de mindre företagen till del. Det finns en betydande regional utvecklingspotential i ett ökat och förbättrat samarbete på lokal nivå mellan högskola och näringsliv. - För att säkerställa och utveckla tillgången på kunskap och kompetens vidareutvecklas program för teknik och kunskapsöverföring från bl.a. högskolorna till små och medelstora företag. Syftet är att kunskapsproducenter inom en region skall bli tillgängliga för små och medelstora företag - De gymnasiala yrkesutbildningarnas kvalitet behöver öka. Ett utökat samarbete mellan skola och arbetsliv behövs för att finna nya och flexibla former för lärande i arbetslivet. Därmed kan kvaliteten i gymnasieskolan förbättras och den nya lärlingsutbildningen utvecklas. - Regeringen anser att arbetet med att öka intresset för naturvetenskapliga studier är viktig. I skall, i samarbete med kommunerna och näringslivet i regionen, ett naturvetenskapligt centrum byggas. Regeringen bidrar till finansieringen av detta centrum med 2000. 1.4.3 en nation på väg in ekonomiska vårproposition presenterade regeringen ett antal förslag inom områden som är av stor vikt för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Utöver utbildning och företagande är dessa: Hållbara , delaktighet i informationssamhället, europeiskt samarbete och ett för alla. Hållbara Regeringens övergripande mål för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Det internationella samarbetet inom bl.a. EU är centralt. Arbetet med att skydda miljön, stimulera lokala initiativ och främja kretsloppstänkandet skall fortsätta. Åtgärder för ekologisk hållbarhet skall stimulera teknisk utveckling och nyföretagande och därmed också stärka ekonomi och sysselsättning Regeringen har utvecklat en bred plattform för ekologiskt hållbar utveckling. är i kraft . En mycket bred utbildningsinsats genomförs nu i hela samhället och totalt kommer flera tusen personer att delta . kommer att ta ställning till regeringens förslag om de miljömål som skall styra tillämpningen av . Anslagen för miljöpolitiken har ökat. Kommunerna är brett engagerade genom bland annat det lokala investeringsprogrammet. Energiöverenskommelsen innebar ett stort investeringsprogram för att ställa om energisektorn. Ytterligare åtgärder gäller forskning, teknikutveckling och miljöanpassad upphandling, främjandet av export av svensk miljöteknik, osv. Alla samhällssektorer är berörda. Arbetet med att ställa om till ett föregångsland för den ekologiska hållbarheten skall fortgå och följas upp genom skrivelser som presenteras med budgetpropositionen. Regeringen föreslår nu ytterligare åtgärder för att bygga om i hållbar riktning: - Det lokala investeringsprogrammen förlängs i tiden till att omfatta 2002. - Miljöforskningen och byggforskningen tillförs ytterligare resurser. - Anslagen för marksanering, kalkningsverksamhet och biotopskydd förstärks. - Anslagen för markinköp, miljöövervakning samt miljötillsynen vid länsstyrelserna förlängs nivå. En fortsatt miljörelatering av skattesystemet genom skatteväxling är en viktig uppgift i de fortsatta skatteöverläggningarna. Omställningen till ett ekologiskt hållbart sam- hälle skapar en sysselsättningspotential. Denna skall tas till vara. Framsynta krav på att skydda naturen och människors hälsa och att gradvis öka resurseffektiviteten skapar tryck på teknisk utveckling och ger därmed möjligheter för ny företagsamhet. Det bidrar därmed till det omvandlingstryck som driver på den ekonomiska utvecklingen. Därmed kan ytterligare resurser avsättas för en hållbar utveckling. Den ekonomiska politiken måste därför kombineras med en effektiv miljöpolitik baserad på såväl en skarp och tydlig lagstiftning som på ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. Regeringen föreslår därför att: - De lokala investeringsprogrammen skall även innefatta investeringar som förbättrar inomhusmiljön. Kraven utvecklas vad gäller ekonomiska kalkyler, sysselsättnings- och miljöeffekter m.m. i respektive projekt. Stödet bör även kunna användas för att främja en miljöinriktad näringslivsutveckling inom ramen för programmen. - Möjligheterna att ställa krav på miljöcertifiering vid företagsstöd och olika former av regionala stöd kommer att prövas av regeringen. - Miljödelegationen tilldelas medel för att kunna fortsätta sin verksamhet . - Regeringen har avsatt medel för att främja export av miljörelaterade varor och tjänster. Denna satsning kommer att fortsätta. I budgetpropositionen utfäste sig regeringen att ekonomiska vårproposition presentera gröna nyckeltal. I tabell 1.9 redovisas sju nyckeltal, vilka kan ses som ett första steg mot att spegla andra samhälleliga dimensioner vid sidan av den ekonomiska dimensionen. Nyckeltalen speglar de svenska bidragen till angelägna miljöproblem. har Miljövårdsberedningen haft i uppdrag av regeringen att ta fram ett förslag till indikatorer för en ekologiskt hållbar utveckling. Miljövårdsberedningens förslag, som totalt omfattar 17 gröna nyckeltal, är föremål för beredning inom med sikte på att ett antal gröna nyckeltal skall kunna redovisas till . Koldioxidutsläppen minskade under 1980- talet till följd av en övergång till el för uppvärmning, en ökad användning av biobränsle samt energieffektivisering. De svenska utsläppen av koldioxid per invånare är låga i en internationell jämförelse. ökade utsläppen av koldioxid åter något, bl. a. genom en ökad användning av fossila bränslen inom el- och värmeproduktion samt ökade transporter. Koldioxidutsläppen är känsliga för variationer i temperatur och nederbörd. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat . Utsläpp av kväveoxider i har minskat med . Minskningarna beror främst på bättre reningsteknik, ökad energihushållning, minskat svavelinnehåll i olja samt övergång från olja till icke-fossilbaserad el. har det skett en ökad energieffektivisering uttryck i termer av energianvändning relaterad till BNP. Denna trend har hållit i sig, men vissa år under 1990- talet har en viss tillbakagång ägt rum. Belastningen på haven av fosfor minskade och , men har sedan ökat igen. Belastningen på haven av kväve minskade , men har ökat. Bensenhalten i luften har minskat under 1990- talet. Det beror främst på minskad bensenhalt i bensin och katalytisk avgasrening i bensindrivna bilar. I bilaga 5 redovisas Miljövårdsberedningens förslag, remissinstansernas synpunkter och regeringens bedömning av framtida utvecklingsmöjligheter. De gröna nyckeltal som presenteras nedan sammanfaller i stora drag med flera av de förslag som miljövårdsberedningen har presenterat. Tabell 1.9 Gröna nyckeltal Utsläpp till luft (tusental ton) 1980 1985 1990 1995 1996/97 Klimatpåverkan Koldioxid1 82 437 67 587 59 651 63 475 62 037a Försurning Svaveldioxid 508 266 136 94 100b Kväveoxider 448 426 388 355 356b Energianvändning relaterad till BNP 2 (Wh/kr) 1980 1985 1990 1995 1996 Energi- effektivitet 320 Belastning på haven (tusental ton) 1987 1990 1992 1995 Övergödning Fosfor 5,8 4,6 4,2 4,8 Kväve 148,2 122,9 132,5 134,5 Påverkan på luftkvalitet (mg/m3) 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 Bensen3 4,3-10,4 3,2-7,4 2,4-6,2 2,1-6,4 1,9-5,1 1 Inkluderar bunkring för internationell flyg- och sjöfart (skiljer sig därför något i förhållande till rapportering till den internationella klimatkonventionen och som ingår i åtagande gentemot konventionen). 2 BNP baseras priser. 3 Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärde i olika tätorter (11, 18, 25, 28 resp. 33 orter). a 1997 b 1996 Källa: , , och Sammanfattningsvis har utsläppen till luft i form av koldioxid, svaveldioxid och kväveoxider uppvisat en sjunkande trend nivå. Koldioxidutsläppen har dock ökat något . Belastningen på haven i form av fosfor och kväve har haft en uppåtgående trend . Bensenhalten i luft har visat en sjunkande trend . Delaktighet i informationssamhället är ett av världens datortätaste länder. kommer mer än hälften av alla svenskar att ha tillgång till en dator hemma, de flesta anslutna till Internet. Förutsättningarna är därmed goda för att skall tillhöra de ledande länderna när det gäller utnyttjandet av den tillväxtpotential som ligger i informationssamhället. En förutsättning för att skall kunna utnyttja de möjligheter som IT erbjuder är att IT-infrastrukturen är väl utbyggd. Infrastrukturen måste säkerställa effektiv konkurrens för ett brett utbud av tjänster och låga priser i hela landet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare, som kommer att lämna förslag om framtida IT-infrastruktur. Tydliga spelregler och en hög säkerhet i den elektroniska kommunikationen är avgörande för att utvecklingen skall fortsätta och tillväxtmöjligheterna utnyttjas. Ett intensivt arbete med att skapa goda förutsättningar för säker elektronisk kommunikation pågår både i och internationellt. EU har en central roll i detta. Den nationella satsningen på IT i skolan omfattar , 1999 2001. Satsningen består bl.a. av att ge ca 60 000 lärare kompetensutveckling inom IT samt tillgång till datorer, statsbidrag för att förbättra tillgängligheten till Internet i skolan samt e-post- adresser till alla lärare och elever. Användningen av IT domineras av män. Det är angeläget att IT-politiken leder till att kvinnors användning av IT ökar. Många IT-frågor är globala och där har EU en central roll. Som en möjlig i vill regeringen verka för att ett (Information and ) skall etableras i vårt land. Den inhemska IT-branschen bör ges förutsättningar att snabbt växa i bredd och volym och därigenom skapa nödvändiga tillväxtförutsättningar för hela det svenska näringslivet. Regeringens uppgift är att se till att vi allmänt sett har ett gynnsamt näringslivsklimat, inte minst för den snabbt växande IT- branschen. Regeringen avser att återkomma med förslag för att befästa ställning som en i världen ledande IT-nation. I det korta perspektivet är 2000-frågan den viktigaste förtroendefrågan inom IT-området. Regeringen tillför därför 2000-delegationen ytterligare , bl.a. för granskning av viktiga infrastrukturområden och informationssatsningar. Europeiskt samarbete Kampen mot arbetslöshet utgör även i fortsättningen ett viktigt inslag i en aktiv svensk Europapolitik.