prop · GM03125 · 1999-01-01 00:00:00 — Under hela projektet sker kartläggningar och undersökningar av sociala och ekonomiska kon- sekvenser. Kontaktperson: , tel. () Rådgivningscenter för anhöriga till drogberoende för år 1 av 2 Anhöriga till drogberoende är en stor grupp i samhället. De som far mest illa av de anhöriga är barnen. Barnen bär på skuld, skam och vrede. De kan även utveckla ett eget drogberoende. Projektets mål är att ge anhöriga stöd, hjälp och rådgivning för att de skall få bättre själv- känsla och styrka att sätta gränser. Ge barn som lever i familjer med drogproblem hjälp, stöd och rådgivning så att de skall få insikt i sin situa- tion och bli medvetna om att det inte är deras fel samt synliggöra an- hörigas situation i familjer med drogproblem genom information och ut- bildning till olika målgrupper. Samarbetspartners är arbetsgivare, skolor, daghem, försäkringskassa, företagshälsovård, socialtjänst, vårdcentral och frivilligorganisationer, t.ex. kvinnojouren. Kontaktperson: , tel. organisationers utveckling av alkohol- och drogförebyggande in- satser för barn och ungdomar för år 2 av 2 Regeringen ställde ur Allmänna arvsfon- den till förfogande för stöd till ideella organisationers barn- och ungdomsprojekt, som ligger i linje med den nationella handlingsplanen för alkohol- och drogförebyggande insatser. Stöd har lämnats till att få igång förebyggande arbete i utsatta förortsområden liksom meningsfull aktivitet på landsbygden. Projekten har god spridning över landet. får ytterligare medel för att man under ännu skall kunna fördela medel för alkohol- och drogförebyggande insatser bland barn och ungdom till ideella organisationers barn- och ungdomsprojekt i linje med den nationella handlingsplanen. Kontaktperson: , tel. i Projektet -för år 1 av 3 Församlingen planerar en verksamhet för utsatta ungdomar i . Ungdomarna skall väljas ut i samråd med och inbjudas att delta i planering och genomförande av en lägervecka i en stuga i . De ungdomar som är intresserade skall delta i en uppföljande verksamhet där aktiviteterna planeras gemensamt. Den grup- pen skall planera nästa års sommarläger. Församlingens förhoppning är att aktiviteterna projekttid skall ingå i ordinarie verksamhet. Kontaktperson: , tel. Bildningsverksamhet (NBV) i Projektet i rörelse för år 1 av 3 NBV planerar att utveckla en verksamhet med cirklar för socialt utsatta tonårsflickor och pojkar i och . I verk- samheten ingår både samtal, skrivarkurser och mer utåtriktade gemen- samma aktiviteter. Parallellt planeras en samtalsverksamhet för kvinnor. planeras tjejgrupper i , killgrupper, kvinno- grupper och en grupp för invandrartjejer i . Målsättningen är att skall det finnas ett antal personer både bland kvinnorna och ungdomarna som verkar som resurspersoner för andra på ideell basis. Projektet skall utvärderas för att erfarenheterna skall kunna användas i NBV:s övriga verksamhet i . I utvärderingen skall särskilt uppmärksammas de olika kulturella förutsättningarna i staden och det mindre samhället . Kontaktperson: , tel. Team Smart Projektet ett kontaktnät för lokala projekt, som arbetar förebyggande med hjälp av individuella kontrakt med ungdomar för år 2 av 3 Team Smart är en ideell organisation av ungdomar från alla skolor i kommun. Ungdomarna har aktivt tagit avstånd från tobak, sprit och narkotika genom att underteckna ett "kontrakt". Föreningen har tagit initiativ till att utveckla ett nationellt nätverk av föreningar som arbetar på liknande sätt mot droger. Nätverket består av 49 lokala projekt som har arbetat med att bygga upp en central samordning för utbildning, erfarenhetsutbyte och information. En utvärdering planeras nu av såväl kontraktsmetoden som nätverkets arbete. Kontaktperson: Slim , tel. i (AFASI) Projektet finns, visste ni det ? för år 1 av 3 Föräldrar till barn med grav språkstörning eller afasi orkar ofta inte delta i vanligt föreningsarbete men har stort behov av information, kunskap och erfarenhetsutbyte med andra föräldrar i samma situation. Förbundet vill därför bygga upp nätverk med sådana föräldrar som förutom att dela erfarenheter skall kunna påverka förskola-skola genom information om funktionshindret som sådant. I projektet ligger också att undersöka inter- aktionen i samtal mellan barnen och deras föräldrar. i Projektet tillsammans för år 1 Projektet avser förebyggande insatser för parrelationer och familjebild- ning. Statistik från SCB visar att sker ca 50 000 separationer. Hälften av alla separationer sker i barnfamiljer och 46 000 barn drabbas av en skilsmässa. Förbundet tror att ett förebyggande arbete i syfte att förhindra separation och splittring är det bästa sättet, men tyvärr väntar man ofta till skadan är skedd. Det fordrar då mycket mera av tid, pengar och samhälleliga resurser i form av socialbidrag, bidragsförskott, familjeterapeutiska åtgärder och i sämsta fall fosterhemsplaceringar för barnen. Förbundet vill nu pröva att erbjuda parsamtal till dem som avser att gifta sig och som tillhör frikyrkorna och i . Kontaktperson: , tel. i , 3:e kåren Sommarkoloni 1998 med fokus på barn i i har startat ett arbete på Lundaskolan i , kommun. Under har två personer funnits med i skolan. Främst under rasterna som kamratstödjare men även ibland under lek- tionstid som vuxenstöd. Verksamheten har utvecklats och fungerar mycket bra i samarbete med personal, , andra föreningar och föräldrar. Man har som mål för verksamheten att stärka barnens självkänsla, stärka kontakten mellan barnen, föräldrarna och skolan bl.a. genom att verka för föräldrarnas aktiva medverkan i mellanstadieverk- samheten och att samordna mellanstadieverksamheten med andra före- ningar. Man vill utöka verksamheten med en halvtidstjänst under ht. Man ansöker också om medel till sommarkoloni för barn från området. Många av barnen har ett annat språk än svenska som sitt första språk. Kontaktperson: , tel. Föreningen till sexuellt utnyttjade barn (ATSUB) Försöksverksamhet för år 1 av 2 Föreningen har funnits och anser att det är viktigt att det finns någon organisation som stöttar och hjälper familjer i den svåra krisen när ett sexuellt brott mot barn uppdagas. Projektet skall bedrivas i egna lokaler där man kan ta emot anhöriga även på kvällstid. Telefonjour bemannad under kontorstid samt . Kontaktperson: , tel. och Ungdomar (RBU) Projektet hjälper det att prata Mötesplats för år 2 av 2 Föreningen skall utveckla nätverk mellan familjer som har barn med funktionshinder. Alla rörelsehindrade barn i går i sina hemkommuners förskolor/skolor och saknar möjlighet att mötas naturligt. De är ensamma om sitt funktionshinder i sin grupp/klass. Målet med projektet är att ge förutsättningar för möten även ute i kommunerna mellan familjer med funktionshindrde barn, att stärka samarbetet mellan föräldraorganisationen och barn- och ungdomshabiliteringen och att nätverket skall bli självgående . Kontaktperson: , tel. och Ungdomar (RBU) Projektet för år 1 av 2 Föreningen skall inom ramen för projektet hjälper det att prata, genomföra ett läger för barn tillsammans med habiliteringsboendet och Ungdomshabiliteringen i samt elever från Fritidsledar- utbildningen vid . Kontaktperson: , tel. och Ungdomar (RBU) Projektet i Föreningen skall göra en studie om behov och insatser för familjer som har barn med DAMP/ADHD eller liknande problem i . Föreningen vill också pröva om man genom självhjälps- grupper på lokal nivå kan påverka livsvillkoren för dessa familjer. Man vill med hjälp av telefonjour och uppsökande verksamhet starta en kedje- reaktion av små stödgrupper i varje kommun/stadsdel och erbjuda varje kommun en behovsinventering som gjorts av föräldrarna själva. Genom telefonjouren kan man dels få träffa föräldrar i samma situation, få tips om var man kan lära sig mer om funktionshindret (litteratur, studiecirklar m.m.), och få hjälp att slussas till rätt hjälpinstans eller rätt person. Kontaktperson: , tel. Föreningen för år 1 av 3 I har av befolkningen invandrarbakgrund. Många har kommit relativt med stora familjer, där barnen är i skolåldern. Barnen lever med trycket från två kulturer vilket är svårt för barnen att förstå och tillgodogöra sig. Ungdomar som redan har sin tonårsproblematik, konfronteras även med varierande kulturproblem. Projektets mål är att hjälpa invandrarföräldrar, genom att bygga en bro mellan skola och hemmen samt att försöka ge stöd till samtliga familjemedlemmar, bilda en specialgrupp för familjer med varierande problematik samt att barn/ungdomar skall uppfatta sig som viktiga individer inom familjen, skolan och samhället för att underlätta deras integration. Kontaktperson: , tel. Grosshandlare . Ågrens Donationsfond Nationellt samverkansprogram kring familjer med barn med funktions- hinder vilkas diagnos tillhör små och mycket ovanliga diagnosgrupper för år 2 av 3 Hälsocentret för Barn har arbetat med olika verksamheter för att samla insatser kring familjer med barn som har en mycket ovanlig diagnos (50 personer eller färre/miljon invånare). Syftet med projektet är att genomföra ett antal verksamheter där ansvarig personal från familjernas lokala miljö besöker som familjerna vistas där. Parallellt med detta kom- mer ordinarie familjeverksamhet att bedrivas vilket ger möjlighet till en jämförande studie. Syftet är att med hjälp av tidigare vunna erfarenheter pröva och utveckla former för kunskapsspridning och annan samverkan kring familjerna. Erfarenheterna kan sedan ligga till grund för framtida rutiner för familjerna i deras hemmiljö t. ex. i form av ett nationellt sam- verkansprogram. Kontaktperson: , tel. för schizofreni (IFS) i Gruppstöd för barn till psykiskt handikappade föräldrar Barn till föräldrar med psykiska funktionshinder har länge varit osynliga och inte fått behövligt stöd. Föreningen vill nu i samarbete med några intresserade stadsdelsförvaltningar undersöka hur man skulle kunna ordna barngrupper där barn med liknande erfarenheter kan få professio- nell hjälp men också få möjligheter att träffa andra barn med liknande erfarenheter. Kontaktperson: , tel. Kriminellas Revansch i Samhället () Pappa-barn projekt Att vara man/pappa och missbrukare och sitta i fängelse handlar mycket om bitterhet och hat. En av de stora anledningarna till detta är ofta sakna- den av sina barn och känslan av att inte ha lyckats som pappa. Dessutom bär man ofta själv på samma barndomstrauma som man nu riskerar överföra till sina barn. Man vill ge papporna chansen att vara just pappor med allt vad det innebär av glädje, sorg, ansvar m.m. Detta ger dem en chans att återta en del av deras självrespekt och självkänsla. Man vill också ge barnen en möjlighet att få lära känna sin verkliga pappa. Tanken med projektet är att papporna skall träffas och prata om sina resp. pro- blem med barnen. Barnen skall få träffas tillsammans med en kunnig handledare. Därefter träffas barnen och papporna tillsammans. Handleda- ren kommer att vara antingen psykolog eller personal från Vänd- punkten. Man vill också göra ett pappa-barnläger. Kontaktperson: , tel. , Projektet i för år 3 av 3 , en förening med föräldrar med framförallt små barn är tillsammans med ansvariga för projektet. Projektet är framförallt en primärpreventiv insats med psykosocial betoning. Ett förebyggande arbete, för att förhindra att problem uppstår skall påbörjas under graviditeten medan de flesta föräldrarelationer är in- takta och störningssymtom är sällsynta. Familjecentrum är förlagt i vårdcentralen, där det finns barnmorskor, barnhälsovårds- och distrikts- sköterskor, läkare, psykolog, socialsekreterare, familjerådgivare och personal från förskola, fritidshem, skola, organisationer och . Projektet är nyskapande med en helhetssyn på människan som är svår att uppnå i traditionellt familjearbete. Projektet är nu framme vid sitt tredje projektår. Man önskar förlänga projektet för att sammanställa hela projektet inklusive utvärderingen i en rapport. Kontaktperson: , tel. i Samhället och stöd i föräldraskapet för år 1 av 2 Moderna institutioners påverkan på barn och ungdomar har ökat men familjen är den viktigaste miljön för barns/ungdomars uppfostran. Upp- fostringsnormer har alltid varit en svår och komplicerad fråga. Än mer komplicerat blir det för muslimska invandrarfamiljer som är bosatta i nordiska länder. Målet med det här projektet är att medverka och presen- tera ett familjepedagogiskt program baserat på barns/ungdomars röster och rättigheter. Genom utvecklandet av nya medel skall invandrarför- äldrar utbildas och stödjas i föräldrarollen. Målgruppen är iranska familjer bosatta i . Metoden är att utveckla ett läromedelspaket med närradio och persiska tidsskrifter, bemanna en rådgivningstelefon bland iranier i samt att bearbeta och presentera ett fortbild- ningsprogram för socialsekreterare, kuratorer, lärare m.fl. Kontaktperson: , tel. och Skola (RHS) Projektet Med skolan och förskolan som mötesplats Stöd i föräldra- skapet och Skola har under arbetsnamnet och förskolan som mötesplats bildat en arbetsgrupp tillsammans med Stu- diefrämjandet för att utforma metodhandledning, sammanställa översikt över lämpligt studie- och mötesmaterial och för att arrangera regionala upptaktsträffar vid höstterminens start . Projektets långsiktiga mål är att föräldrar med barn i förskola och skola skall erbjudas och uppmuntras att tillsammans med andra föräldrar träffas inom skolans och gruppen/ arbetsenhetens ram för att söka kunskap om frågor som rör förädraskapet och barns fostran och utveckling. En metodhandledning skall göras. Den skall innehålla konkreta exempel på genomförda aktiviteter och lyckade lokala satsningar. Förslag till lämpligt studie- och mötesmaterial kommer att ingå. Kontaktperson: , tel. () Nätverk utvecklingsprojekt för år 1 av 2 föds i 1 4 barn som utvecklar symtom som kan sam- manfattas under diagnosen disintegrativ störning. Barnen har en normal eller nästan normal utveckling men förlorar därefter sociala och språkliga förmågor parallellt med tillkomsten av svåra stör- ningar inom sociala, emotionella och beteendemässiga områden. Föränd- ringen sker snabbt av några månader och barnet kan bli överaktivt, med motoriska stereotypa rörelser, och ofta nedsättningar av intellektuella funktioner m.m. vill nu arbeta med att utveckla ett nätverk för att föräldrar till dessa barn skall kunna träffa varandra eller på andra sätt kunna hålla kontakt med varandra för er- farenhetsutbyte eftersom barnen är relativt få och spridda över hela landet. Genom nätverket kan man också få större kunskap om hur barnen/föräldrarna har det och vilka rehabiliteringsresurser som finns och skulle behövas. Kontaktperson: , tel. Stiftelsen i skolan, Vuxendialog för år 1 av 2 Stiftelsen vill genomföra ett tvåårigt pilotprojekt tillsammans med för- äldragrupper och skolor i två kommuner för att utveckla metoder och strukturer av Vuxendialogmodellen som passar föräldrar till barn . Vuxendialog är en pedagogisk modell för livs- nära samtal. I en dialoggrupp är alla jämbördiga och tar gemensamt an- svar för gruppens samtal och de frågor man vill bearbeta. och är kommuner där det finns intresse och förutsättningar. I båda kommunerna finns en lokal arbetsgrupp med anställda och frivilligarbeta- re inom skola, socialförvaltning och som vill se en an- passad form av Vuxendialog utvecklas och prövas på resp. ort. Mål- gruppen är föräldrar till barn i åldern 6 . Projektet skall ses som pilotprojekt som skall fungera som modell för andra skolor och kommu- ner i landet. Kontaktperson: , tel. Studiefrämjandet i Projektet , Mamma, Studiefrämjandet i har beslutat att 1999 fo- kusera folkbildningsarbetet på unga föräldrar. Syftet med projektet är att erbjuda alla de föräldrar som, när barnet fyllt släpper den kontinu- erliga kontakten med BVC, ett fortsatt stöd i föräldraskapet i form av föräldrautbildning och tematräffar. Det första steget är att utbilda igångsättare som kan vara resurspersoner för föräldragrupperna. Där- efter startar föräldragrupper bl.a. med syftet att öka det sociala nätverket. En dokumentation kommer att göras av verksamheten som skall kunna bli en värdemätare på satsningen och hur ett forsatt arbete med barn och föräldrafrågor skall kunna se ut. Kontaktperson: , tel. Studiefrämjandet i /Projektet för föräldraskap för år 1 av 2 Många föräldrar lever under stor press. Det sociala skyddsnätet ser annorlunda ut än förr och är för vissa näst intill obefintligt. Kombinatio- nen föräldra- och yrkesroll har ökat kraven på föräldrarna. Att invandrar- och flyktingbarnen har en speciell situation genom att de lever i dubbla kulturer och med främlingsfientlighet skall inte glömmas bort. Mot bak- grund av de behov som finns behöver särskilda satsningar göras för att bidra till stärkt föräldraroll. Målgrupp är alla föräldrar, oavsett nationali- tet och religion med barn i ålder 1 18 inom studiefrämjandet Småland- . Särskild kraft och uppmärksamhet kommer att ägnas föräldrar med invandrarbakgrund. Målet är att genomföra ett stort antal föräldracirklar/utbildningar och nå ca 5000 föräldrar, arrangera föreläs- ningar om föräldraskap och barns utveckling och hälsa samt genomföra en konferens om föräldrar . Kontakter skall ha etablerats med kommuner, landsting, institutioner, föräldraföreningar, invandrarföreningar, skolor m.fl. så att föräldracirklar efter projektets slut kommer att ingå i den normala verksamheten. Kontaktperson: , tel. Studiefrämjandet i Projektet kan ingen vara trygghet i föräldrarollen för år 2 av 3 Studiefrämjande har en lång och bra erfarenhet av föräldrautbildning i samarbete med Hem och Skola. Syftet med detta projekt är att ge föräld- rar kunskap om sitt barns utveckling och därigenom redskapen till ett aktivt föräldraskap. Föreningen vill särskilt erbjuda stöd till ensamståen- de föräldrar och andra grupper som kan vara svåra att nå med annan ut- bildning. Arbetet består i att finna nyckelpersoner, informationskanaler i kommunerna, ge information till chefer och personalgrupper, utbilda per- soner som skall leda föräldragrupper, skriftlig information m.m. Tonvikten legat på att skapa ett nätverk. Kontaktperson: , tel. () Projektet för år 1 av 2 Förbundet vill tillsammans med starta föräldragrupper i . Genom dessa grupper kan föräldrar till stammande barn få kunskap om vart man vänder sig, hur stamning kan yttra sig, vad man kan göra för att hjälpa sina barn m.m. Förbundet vill söka nå föräldrarna, hjälpa dem starta grupper, ar- rangera föreläsningar m.m. Man räknar med att grupperna skall kunna vara självgående och ingå i den vanliga föreningsverksam- heten. Kontaktperson: , tel. nätverk Föreningen bildades ur äldrars nätverk. Syftet är att unga mestadels tonåringar som blir för- äldrar skall kunna ge varandra stöd och dela med sig av varandras erfarenheter. Föreningen ordnar träffar, informerar om unga föräldrars villkor genom en tidning som sprids till mödravårdscentraler, föredrag m.m. Föreningen har för sitt första år fått stöd av och söker nu från arvsfonden stöd till sin fortsatta utveckling. Ett av föreningens planerade projekt avser en bok om unga föräldrar skriven av unga föräldrar. Boken skall också vända sig till myndigheter och andra som kommer i kontakt med unga föräldrar. Kontaktperson: , tel. Handikapp () Projektet kvinnor och deras närstående för år 2 av 2 BRO skall ge ökad kunskap till bröstcancerbe- handlade kvinnor och deras närstående för att komplettera sjukvårdens insatser och ge sjuka och anhöriga bättre möjligheter att klara sjukdomen. I samarbete med sjukvården i /skall man starta samtalsgrupper för bröstcanceropererade kvinnor och informationskvällar för deras män och söner där män får tala med andra män som dels har erfarenhet av sin hustrus bröstcancer, dels fått en viss utbildning för att genomföra dessa samtal. Allt för att få bättre kunskap och därigenom bättre kunna stödja sin hustru. Ett annat delprojekt riktar sig till döttrar till kvinnor med bröstcancer. Man vill ta fram en särskild broschyr där en mor och en dotter berättar om vikten av att tala om de upplevelser och känslor som inträffar vid en sjukdom som bröstcancer och arrangera öppet hus på bröstcancerföreningarna där kvinnor och döttrar får utbyta erfarenheter. BRO vill slutligen utbilda kontaktpersoner för yngre kvinnor som insjuknat i bröstcancer. BRO har 250 kvinnor som själva bröstopererats och som fått särskild kontaktpersonutbildning genom BRO. Eftersom bröstcancern allt mer drabbar även yngre kvinnor och redan utbildade kontaktpersoner är äldre, krävs utbildning av unga. Kontaktperson: , tel. () Projektet med rörelsehinder för år 1 av 3 Att vara förälder och dessutom vara rörelsehindrad medför praktiska problem, problem som kan lösas eller underlättas om man kan utbyta erfarenheter med andra föräldrar. Det är också viktigt för barn med rörelsehindrade föräldrar att träffa andra barn i samma situation. Förbundet skall tillsammans med DHR Ung under drygt utveckla regionala rikstäckande nätverk för att stärka personer med rörelsehinder i föräldrarollen. skall man också finna vägar för en fortsatt finansiering av ett sådant nätverk. Nätverken skall utvecklas genom uppsökande verksamhet (press, radio och TV, hemsida på Internet m.m.) läger och seminarieverksamhet. Man skall ägna särskilda ansträng- ningar åt att få rörelsehindrade pappor intresserade att delta. Kontaktperson: , tel. Föreningen () Verksamhet för dövblinda föräldrar, dövblinda kvinnor och vissa sociala insatser för år 2 av 3 Föreningen har arbetat med att sprida information om den nya handi- kapplagstiftningen. Detta arbete har tydligt visat att många dövblinda inte själva kan bevaka sina rättigheter och att flertalet kommunala tjänstemän saknar kunskap om målgruppens behov men också om gällande lagstift- ning. Projektledaren har gått in med stöd i enskilda fall, bl.a. ang. möjlig- heten att få personlig assistans och riksfärdtjänst. Under projektarbetet har också framkommit behov av att ge stöd till dövblinda föräldrar, att ge dem möjligheter att träffa varandra och utbyta erfarenheter (precis som alla föräldrar gör). Relationsproblem i familjer där en person är dövblind och den andra inte diskuteras också liksom kvinnoroll och mansroll. och Ungdomar (RBU) Projektet för familjer med barn och ungdomar med funk- tionshinder för år 2 av 3 Projektets syfte är att studera i vilken grad de handikappolitiska och familjepolitiska målen varit möjliga att uppnå, hur familjernas vardag faktiskt upplevs och fungerar, men också ta fram modeller och förslag på insatser som sätter barnets bästa i centrum och ger familjerna en möjlig- het att leva som andra. Förbundet har gått ut med en enkät till ett repre- sentativt urval på 1 000 familjer med rörelsehindrade barn , och följa upp med djupintervjuer med 30 familjer. Dessutom skall några familjers liv skildras genom ett antal tidningsreportage och kortfilmer. Projektets resultat skall presenteras genom två rapporter, en förkortad version, en avslutande konferens och ett antal mindre seminarier där handikappforskare, ekonomer och analytiker medverkar. skall enkäterna kompletteras med djupintervjuer med föräldrar, barn/ungdomar med funktionshinder och deras syskon. Man skall också undersöka hur 10 11åringar med rörelsehinder trivs i skolan och på fri- tiden. BOs liknande undersökning mest barn utan funktionshinder. Resultaten från enkäter och intervjuer sammanställs och skall spridas vid seminarier regionalt och lokalt. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) Brukar- och anhörigbaserad försöksverksamhet med personligt ombud Mental Hälsa och söker i avvaktan på att personligt ombudverksamheten blir utvärderad, och förhoppningsvis får en permanent lösning medel ur fonden för fortsatt finansiering av verksamheten i och //. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i Självhjälpsprojekt för år 1 av 3 driver ett självhjälpsprojekt. RSMH var först i landet med att starta en sådan grupp som agerat förebild för andra.