prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — är de små och medelstora företagens särskilda program med syfte att underlätta samarbetet med forskare i EU. har haft ett särskilt framgångsrikt deltagande inom delprogrammen för bioteknik, biomedicin, jord- och skogsbruks samt miljö och klimat. 24.2 Det femte ramprogrammet för forskning och utveckling 2002 Förhandlingarna om utformningen av det femte ramprogrammet inleddes . Intensiva förhandlingar , bl.a. med ett antal förlikningstillfällen med parlamentet, har lett till att rådet beslutat om det femte ramprogrammet för forskning och utveckling inom EG samt Euratom. Rådet fattade även beslut om delprogrammen för ramprogrammet. Besluten innebär att ram- programmet kan träda i kraft . Budgeten för det fjärde ramprogrammet låg på 13,21 miljarder ecu. Rådets beslut om det femte ramprogrammet innebär att budgeten ökar till . , liksom några ytterligare länder, drev en oförändrad budgetnivå. Denna ståndpunkt ledde bl.a. till att den beslutade budgeten kraftigt understiger kommissionens förslag till totalbudget. Kommissionen presenterade sitt förslag till ramprogram . Förslaget innebar en drastisk omstrukturering av samarbetet i förhållande till både det tredje och det fjärde ramprogrammet. Kommissionen föreslog att antalet delprogram skulle reduceras från ca tjugo till endast sju; tre tematiska program, tre horisontella program samt Euratom. De tematiska delprogrammen skulle även bli mer problemorienterade i förhållande till de tidigare ramprogrammens mer sektorsindelade delprogram. Varje tematiskt delprogram delades därefter in i nyckel- områden, generiska teknologier samt infrastrukturåtgärder. 24.2.1 Programinnehåll efter rådets beslut Medlemsländerna anslöt sig till förslaget om att omstrukturera programmen, men beslutade om ett något större antal tematiska program, i praktiken fem: Livskvalitet och förvaltning av levande resurser, Ett användarvänligt informationssamhälle, Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, Energi samt Miljö och hållbar utveckling. Rådet beslöt i enlighet med kommissionens förslag till indelning beträffande två av de tre horisontella programmen, Stärka gemenskapsforskningens internationella roll och Främja innovation och stimulera deltagande av små och medelstora företag. Det tredje horisontella programmet kompletterades med ett särskilt område för forskning inom humaniora och samhälls- vetenskap. Programmet kallas Förbättra den mänskliga forsknings- potentialen och den socioekonomiska kunskapsgrunden. 24.2.2 Svenska prioriteringar har framgångsrikt drivit att ett stort antal frågor skall få mer utrymme och/eller bli synligare i det femte ramprogrammet. Bland delprogrammen var det av särskilt stor vikt för att det bildades delprogram för miljö och energi. Skogsforskning är ett område som knappt har ingått i de tidigare ramprogrammen. Detta område, som ju inte omfattas av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, har fått ett särskilt utrymme i det nya ramprogrammet. Forskning som avser landtransporter bil, buss, lastbil och järnväg var också högt prioriterade, och fick i rådets beslut betydligt mer utrymme än i kommissionens ursprungliga förslag. , tillsammans med andra medlemsländer, drev också att humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning skulle få ett större och tydligt utrymme i det femte ramprogrammet. Resultatet blev att det horisontella programmet Förbättra den mänskliga forskningspotentialen tillfördes ett särskilt nyckelområde för socio-ekonomisk forskning med en av rådet fastställd budget. Nyckelområdet innehåller bl.a. forskning om arbetslöshet, effekter av den europeiska integrationen samt demografiska och sociala förändringar, utvecklingsmodeller som främjar tillväxt och sysselsättning. Andra områden som rådet tillfört ramprogrammet utöver kommissionens förslag är forskning om åldrandet, marin vetenskap, forskning om kulturarvet samt global förändring, klimat och biologisk mångfald. Kommissionen har bildat ett antal externa rådgivande grupper, i princip en för varje nyckelområde. Dessa består av oberoende experter, forskare, företagsrepresentanter, företrädare för konsumenter m.fl. som skall bistå kommissionen med expertis vid genomförandet av ram- programmet. Medlemsländerna är representerade i programkommittéer, ett land per delprogram. I rådets beslut ingick även budget och beslut om forskningsinriktning för de gemensamma forskningscentrumen (GFC). GFC utför forskning som stöd till kommissionens samtliga politikområden. 24.3 Internationellt samarbete på forskningsområdet fick kommissionen mandat att inleda förhandlingar om associationsavtal med samtliga kandidatländer. Förhandlingarna har inletts, och målet är att avtalen skall kunna slutas . EG har slutit avtal om teknisk-vetenskapligt samarbete med , och . 25 Kultur och medier EU skall bidra till kulturell utveckling i medlemsstaterna. Detta skall ske med respekt för nationella och regionala intressen som det gemensamma kulturarvet skall framhävas. EU:s insatser skall främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja verksamhet som syftar till att sprida kunskap om de europeiska folkens kultur och historia, att bevara och skydda kulturarv och att främja icke-kommersiellt kulturutbyte och konstnärligt skapande även inom den audiovisuella sektorn. 25.1 Kulturprogram 25.1.1 Kalejdoskop Kalejdoskop är ett program för stöd till konstnärliga och kulturella projekt för perioden 1998. Till stödfördelning inkom totalt 930 ansökningar som var ganska jämnt fördelade mellan de tre huvudgrupperna Teater/, Musik/Opera och Konst/Övrigt. Av dessa fick 147 () stöd med sammanlagt 10 miljoner ecu varav 900 000 ecu gick till de fasta orkestrarna, 600 000 ecu till årets kulturhuvudstad och 150 000 ecu till kulturmånaderna i och . För innebar Kalejdoskop 1998 en dramatisk förändring. Antalet ansökningar ökade från 33 till 63, antalet formellt godkända från 21 till 46 och antalet sökande som beviljades stöd från 5 till 11, allt jämfört med . Den ökade svenska aktiviteten kan till en del tillskrivas . Stödet till svenska sökande uppgick till 637 000 ecu, vilket motsvarar av den totala summan fördelade medel. Bland mottagarna finns i , Cirkus Cirkör och . Dessutom deltog svenska organisationer som partner i ytterligare 16 projekt. Avtal har upprättats med kommissionen om ett svenskt informationskontor på för Kalejdoskop-programmet. Enligt rådsbeslut löper Kalejdoskop- och Ariane-programmen ut . Eftersom kommissionens förslag till ett samlat kulturramprogram, Kultur 2000, planeras starta först blir 1999 ett glapp mellan nuvarande och kommande kulturprogram. Vid rådsmötet uppnådde rådet en enhällig politisk överenskommelse om en förlängning av Ariane- och Kalejdoskop- programmen med en budget om totalt 14,3 miljoner ecu (4,1 miljoner till och 10,2 till Kalejdoskop). 25.1.2 är ett program för stöd till böcker, läsning och översättning för perioden 1998. Den totala fördelningen av 1998 är ännu inte publicerad. En kompletterande fördelning kommer att göras bland kvalitetsansökningar. Till den ansökningsomgång som var kom totalt 474 ansökningar. Av dessa fick 270 stöd med sammanlagt 2,8 miljoner ecu fördelat på 224 översättningsprojekt (en kraftig ökning), 27 samarbetsprojekt och 19 fortbildningsprojekt. Sammanlagt 25 svenska sökande fick stöd, varav 22 för översättningar. De 22 beviljade ansökningarna gäller översättning från 12 olika språk och fördelas på 12 svenska förlag som fick totalt 133 000 ecu. Bland mottagare av projektstöd märks Författar- och Översättar- centrum i som fick totalt ca 65 000 ecu för två projekt, en poesifestival och en litterär workshop med författare och översättare från hela . Den totala svenska andelen blev så hög som av antalet beviljade ansökningar och av summa fördelade medel. I ingår också Aristeionpriset som 1998 delades ut i . Författarpriset, som delades ut av kulturminister , vanns av belgaren , medan spanjoren fick översättar- priset. Prissumman är 20 000 ecu vardera. Avtal har upprättats med kommissionen om ett svenskt informations- kontor på för Ariane-programmet. Programmet förlängs med (1999) och med 4,1 miljoner ecu (se ovan). 25.1.3 är ett kulturarvsprogram för perioden 2000. utlystes första gången . ansökningsomgång var uppdelad på tre åtgärdsområden: I. Vård, skydd och befrämjande av kulturarv, II. Kompetensutveckling, erfarenhets- och infor- mationsutbyte och III. Kulturarvet och medborgarna. Dessutom gavs det möjlighet för medlemsländerna att nominera ett nationellt objekt som europeiskt kulturarvslaboratorium. Till åtgärd I inkom 164 ansökningar, varav 33 projekt beviljades stöd på sammanlagt 1 667 500 ecu. Fyra av projekten som har svensk medverkan, har tilldelats totalt 260 000 ecu. Av 326 inkomna ansökningar inom åtgärd II och åtgärd III har 42 projekt beviljats stöd på sammanlagt 5 812 500 ecu. leder 1 av projekten och deltar i sammanlagt 9. Dessa projekt får dela på totalt 1 450 000 ecu. Av 12 föreslagna objekt som europeiskt kulturarvslaboratorium har 9 objekt beviljats stöd på sammanlagt 2 285 000 ecu. leder ett projekt kring bevarandeproblemen för hällristningsområdet i , , som beviljats 200 000 ecu. Avtal upprättades med kommissionen om ett svenskt informationskontor på för Rafael-programmet. 25.1.4 Kulturramprogrammet Vid rådsmötet kunde kulturministrarna efter en lång och svår debatt uppnå en preliminär enhällig politisk överens- kommelse om en gemensam ståndpunkt om inrättandet av ett Kulturramprogram 2000 2006 med 167 miljoner ecu. Överenskommelsen förutsatte en bekräftelse om budgeten från ett av medlemsländerna. stod det dock klart att detta medlemsland kommer att blockera den politiska överenskommelsen om 167 mecu i avvaktan på klarläggande av det långsiktiga budgetperspektivet (perioden 2006). Frågan kommer att tas upp under det tyska ordförandeskapet. 25.1.5 har varit ett mellanstatligt projekt. lade kommissionen ett förslag om att införa ett gemenskapsinitiativ baserat på artikel 128. Förhandlingarna i rådsarbetsgruppen om förslaget var svåra, och det brittiska ordförande- skapet lade ett kompromissförslag till beslut dels om val av kulturhuvudstäder åren 2001 2004, dels om ett gemenskaps- initiativ för kulturhuvudstadsprojektet åren 2005 2019. Vid rådsmötet uppnådde kulturministrarna en gemensam ståndpunkt. Kulturministrarna valde för och som kulturhuvudstäder (och fick kulturmånader), Brygge och Salamanca som kulturhuvudstäder, som kulturhuvudstad (fick kulturmånad) samt och som kulturhuvudstäder. Vidare antog rådet ett gemenskapsinitiativ för åren 2005 2019 där en stad från ett medlemsland och en stad från tredje land kommer att utses . Rådets beslut om val av stad från tredje land skall fattas med enhällighet. Kulturhuvud- stadsprojektet planeras finansieras inom ramprogrammet. 25.2 Mediefrågor 25.2.1 MEDIA II har ansökningsomgångar ägt rum inom samtliga av de tre delprogrammen utbildning, utveckling och distribution. Budgeten var för hela programmet ca 65 miljoner ecu. Bland de totalt 36 beviljade ansökningarna till utbildningsprogrammet fanns inte någon svensk. Inom utvecklingsprogrammet beviljades 241 ansökningar, varav 7 svenska. Av drygt 500 beviljade ansökningar inom distributions- programmet var ca 40 svenska. Inom ramen för det automatiska distributionsstödet har 6 svenska distributörer beviljats sammanlagt ca 395 000 ecu. har man gjort en halvtidsutvärdering av programmet och beslut om en eventuell förlängning av programmet och andra förändringar kommer att fattas . 25.2.2 Garantifonden Kommissionen lade fram ett förslag till garantifond för stöd till europeisk audiovisuell produktion men förslaget vann inte stöd i rådet. vidareutvecklades kommissionens förslag i ett antal kompromissförslag, men de fick inte heller något gehör i rådet. Frågan togs upp vid den audiovisuella konferensen i under det brittiska ordförandeskapet. Konferensslutsatserna diskuterades vid det formella kulturrådsmötet . Troligen kommer frågan om garantifonden att tas upp i samband med utvärderingen av MEDIA II-programmet. 25.2.3 Genomförande av det nya TV-direktivet I proposition 1997/98:184 föreslogs vissa ändringar i radio- och TV- lagen för att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv /36/EG om ändring av rådets direktiv /552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. Bestämmelserna om i vilka fall skall ansvara för en TV- sändning skulle förtydligas. En helt ny bestämmelse skulle införas för att möjliggöra att TV-sändningar av viktiga evenemang blir tillgängliga för en väsentlig del av allmänheten i en EES-stat. Vidare föreslogs ett förbud mot försäljningsprogram för läkemedel och medicinsk behandling i televisionen liksom ett förbud mot sponsringsmeddelanden i TV-program för receptbelagda läkemedel och sådan medicinsk behandling som endast är tillgänglig efter ordination. Dessutom skulle TV-program med ingående våldsskildringar eller med pornografiska bilder föregås av en varningssignal i ljud eller en varning som anges löpande i bild. Under riksdagsbehandlingen av ärendet beslutades att regeringens förslag vad avser möjligheterna att upprätta en s.k. svensk TV-lista skulle behandlas av . I övrigt beslutade i enlighet med regeringens förslag, dock med den korrigeringen att lagändringarna skulle träda i kraft i stället för (bet. 1998/99:KU13, rskr. 1998/99:100). Enligt direktivet skall en kontaktkommitté inrättas. Kommittén träffas regelbundet för diskussioner mellan kommissionen och medlemsstaterna om tillämpningen av direktivet. företräds i kommittén av tjänstemän från och och TV. Enligt det nya direktivet skall kommissionen tillsammans med de berörda myndigheterna i medlemsstaterna undersöka möjliga fördelar och nackdelar med att genomföra ytterligare åtgärder i syfte att underlätta föräldrars eller vårdnadshavares kontroll över vilka program minderåriga får se. Den s.k. genomförs av University på uppdrag kommissionen. Avsikten är att en rapport skall lämnas till kommissionen . Vid förhandlingarna om det nya direktivet drev frågan om mer långtgående restriktioner i fråga om TV-reklam till barn. Dessa strävanden ledde till att kommissionen åtog sig att göra en studie av hur TV-reklam och köp-TV påverkar underåriga med avsikt att på nytt granska denna fråga vid nästa revidering av direktivet. Studien kommer, efter avslutat upphandlingsförfarande, att starta 1999. 25.2.4 Public service-radio och public service-TV Vid regeringskonferensens avslutning i enades medlems- staterna, med bl.a. som pådrivande part, om ett protokoll till fördraget som i huvudsak innebär att varje medlemsstat har rätt att bestämma omfattningen, finansieringen och organisationen av public service-radio och public service-TV. Finansieringen får dock inte påverka handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst skall beaktas. Kommissionen (GD IV) presenterade ett diskussions- papper om eventuella riktlinjer för hur kommissionen bör agera när det gäller klagomål från kommersiella aktörer om att offentlig finansiering av public service-radio och -TV snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Kommissionen bedömde att denna verksamhet omfattas av fördragets konkurrensregler och hade flera synpunkter på definition och finansiering av public service-uppdraget: bl.a. ifrågasätts om vissa programtyper som sport, underhållning, långfilmer och liknande bör kunna omfattas av ett public service-uppdrag. Samtliga medlemsstater framförde vid ett multilateralt möte om statsstöd stark kritik mot kommissionens sätt att beskriva konkurrenssituationen på radio- och TV-området samt den tolkning som görs av det protokoll som fogats till Amsterdamfördraget. Mot denna bakgrund fick det österrikiska ordförandeskapet i uppdrag av kulturministrarna att arbeta fram ett förslag till resolution om public service-verksamheten. Vid rådsmötet antogs resolutionen som, liksom protokollet, är en stark markering från medlemsstaterna att public service-medier är en nationell angelägenhet värd att slå vakt om. Public service-verksamhetens viktiga roll och funktion vad gäller social sammanhållning och kulturell mångfald i ett demokratiskt samhälle understryks. Vidare sägs att public service-företag skall kunna förse hela befolkningen med en bred variation av alla sorters program av hög kvalitet. Det är legitimt för sådana företag att söka en bred publik, och det är viktigt att de tillåts dra nytta av den tekniska utvecklingen. 25.2.5 Konvergens mellan telekommunikationer, medier och informationsteknik beslutade kommissionen om en grönbok om konvergens mellan sektorerna för telekommunikationer, medier och informations-teknik, och vilka följder detta får för lagstiftningen. skickades ut till medlemsstaterna för synpunkter bl.a. vad gäller de i boken presenterade tre alternativen för den framtida regleringen inom sektorn: att bygga vidare på nuvarande strukturer, att utveckla nya särskilda regler för nya medier eller att införa en helt ny regleringsmodell för samtliga sektorer. I det svenska svaret på grönboken om konvergens hänvisade regeringen till den pågående svenska konvergensutredningen (Ku 1997:05) som lämnar sina förslag . ville därför avvakta med att ta slutlig ställning i de aktuella frågorna. presenterade kommissionen en sammanfattning av svaren på konvergensgrönboken och formulerade i detta sammanhang tre diskussionsfrågor. Frågorna rör följande områden: att få tillgång till nät och digitala portar i en konvergerad miljö, att skapa ramar för investeringar, innovation och främjande av europeisk produktion och att säkerställa en balanserad regleringsstrategi. Även i detta svar hänvisar till den pågående konvergensutredningen. Kommissionen återkommer med förslag till en åtgärdsplan. 25.2.6 Audiovisuell statistik Kommissionen lade förslag till beslut om att upprätta en gemensam infrastruktur för statistisk information om industri och marknader inom den audiovisuella sektorn. Kommissionen anger i sitt förslag att målet med beslutet är att upprätta den gemensamma infrastruktur för statistisk information som krävs för att kunna fastställa och genomföra en gemenskapspolitik för industri och marknader inom audiovisuella och närliggande sektorer. förväntas fatta beslut om ett direktiv i syfte att upprätta en gemensam infrastruktur för statistik. 25.2.7 Framtida audiovisuell politik Kommissionsledamoten har tillkallat en grupp med framstående personer med anknytning till det audiovisuella området. presenterade gruppen rapporten digital age European audiovisual policy. Rapporten innehåller rekommendationer som omfattar bl.a. mediernas roll för samhället och demokratin, finansiering av TV-produktioner, behov av finansiella stödåtgärder, public service-TV:s roll och finansiering, regelverk och reglerande myndigheter samt upphovsrätt. Kommissionen avser att återkomma med förslag till fortsatt arbete. 25.2.8 Skydd för minderåriga och mänsklig värdighet beslutade rådet om en rekommendation om utvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämförbar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och den mänskliga värdigheten. Medlemsstaterna rekommenderas att bl.a. främja självreglering och delta i samarbete för att utveckla metoder för en jämförbar utvärdering. 25.3 Kultur och sysselsättning Det nya sysselsättningskapitlet i fördraget ger en möjlighet att, i enlighet med artikel 128, överväga hur man bäst tar hänsyn till sysselsättnings- aspekterna på EU:s övriga politikområden. Kommissionen presenterade ett arbetsdokument kallat Kultur, kulturindustrier och sysselsättning. Dokumentet är att betrakta som ett diskussionsunderlag för kommissionens arbete med att genomföra artikel 128:4, som anger att kulturaspekter skall beaktas inom andra sektorer av unionens verksamhet. Dokumentet tar upp olika tillväxtområden för kultursysselsättning, inklusive områden som inte traditionellt ingår i kultursektorn men ändå direkt påverkas av den. Slutsatserna är att kultur är en resurs för framtiden och en viktig tillgång för utvecklingen av sysselsättningen i . fokuserade under sitt ordförandeskap på frågor kring sambandet kultur och sysselsättning. har välkomnat kommissionens initiativ att närmare belysa sambandet mellan kultur, kulturindustrier och sysselsättning. 25.4 Övriga frågor på kulturområdet har EU:s kulturministrar träffats i två formella och två informella möten samt i en kulturmininisterkonferens inom ramen för Europa-Medelhavssamarbetet. har rådet vid ett flertal tillfällen tagit upp den resolution som antogs 1997 där kommissionen uppmanades att undersöka om och i så fall hur man kan tillåta att nationella fasta bokpriser kan länkas samman i vissa europeiska språkområden. Man har också diskuterat förhandlingar om ett multilateralt investeringsavtal, det s.k. . Vidare har diskuterats möjligheten att inrätta ett filmpris i EU. Vid det informella rådsmötet fördes samtal mellan EU:s 15 och kandidatländernas 11 kulturministrar. En offentlig diskussion på temat Kulturaspekter i EU-utvidgningen hölls där allmänheten hade bjudits in för att kunna ställa frågor till de sammanlagt 26 kultur- ministrarna. 26 Informationsteknik och samhället 26.1 Det framväxande informationssamhället lägger stor vikt vid att följa och stödja det framväxande informationssamhället. Det fleråriga gemenskapsprogrammet för att stimulera etablerandet av informationssamhället i började löpa . Programmets mål är att öka allmänhetens medvetenhet om och förståelse av informationssamhällets betydelse och dess nya tillämpningar i hela , att optimera de socio-ekonomiska fördelarna av informationssamhället samt att stärka roll i den globala dimensionen av informationssamhället. För att förverkliga detta program har en kommitté skapats, den s.k. . Ett antal projekt har identifierats under respektive delmål, från utveckling av informationsinstrument via Internet (/ISPO) till särskilda projekt som syftar till att utveckla IT-användning hos små och medelstora företag samt sådan användning på regional nivå. I sistnämnda fall omfattas även de östeuropeiska länderna och . Jämsides med ovannämnda verksamhet löper EG:s program för att stimulera forskningsprojekt med koppling till IT-användning, bl.a. genom att erbjuda delfinansiering av sådana projekt. Kommissionen har omorganiserat sin hantering av frågan och koncentrerat verksamheten till GD XIII. 26.2 Globaliseringen och informationssamhället presenterade meddelandet Globaliseringen och informationssamhället: behovet av stärkt internationell samordning (KOM(1998) 50 slutlig). Bakgrunden är bl.a. de ökade behoven av globala lösningar på olika frågeställningar som har betydelse för att främja elektronisk handel. Meddelandet har diskuterats i telekommunikationsrådet och rådet har välkomnat kommissionens initiativ. Kommissionen ordnade ett rundabordssamtal med näringslivet för att diskutera sitt förslag. Samtalet ledde till att en styrgrupp bildades bestående av representanter för näringslivet. Kommissionens initiativ går under benämningen The global business dialogue. Inom ramen för denna dialog finns bl.a. planer för en större konferens om elektronisk handel . hölls en omfattande sådan konferens på ministernivå i arrangerad av och den kanadensiska regeringen. Såväl kommissionen som enskilda medlemsstater deltog. 26.3 Elektronisk handel Kommissionen antog ett förslag till direktiv om vissa juridiska aspekter av elektronisk handel på den inre marknaden. Syftet med kommissionens förslag är bl.a. att uppnå fri rörlighet för informationssamhällets tjänster. Förslaget innehåller vissa harmoniserade regler vad gäller definition av var en operatör är etablerad, elektroniska avtal, mellanhänders ansvar, tvistlösning samt nationella myndigheters roll.