prop · GM03109 · 1999-01-01 00:00:00 — Riktvärdena skall bestämmas med utgångspunkt i återanskaff- ningskostnaden för olika typer av kraftverk och jämkas med hänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Värdet av marken till norm- kraftverket i en riktvärdeangivelse skall bestämmas med hänsyn till hur stor del av det för norm- kraftverket angivna värdet som med ledning främst av kostnad- erna att uppföra ett nytt kraftverk kan anses belöpa på marken. Byggnadsvärde och markvärde för vattenkraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar 7 § Byggnadsvärdet för ett vatten- kraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar skall be- stämmas till det tekniska nuvärdet av kraftverket. Värderingen skall ske enligt 11 kap. 7 och 8 §§. Vid denna beräkning får dock 75 pro- cent av återanskaffningskostnaden inte överstiga det totala värde som har beräknats enligt 2 4 §§. Riktvärdet för ett vattenkraft- verk beräknas som produkten av verkets normalårsproduktion i kilowattimmar och dess värde i kronor . Det senare värdet bestäms genom att det i riktvärdeangivelsen för norm- kraftverket angivna värdet , om det behövs, korrigeras för den inverkan på värdet som beror på att kraftverket avviker från normkraftverket beträffande normalårsproduktion, utnyttjande- tid, flerårsreglering, belägenhet eller ålder. Byggnadsvärdet för ett vatten- kraftverk under uppförande skall bestämmas enligt 7 kap. 12 §. Riktvärdet för mark beräknas som produkten av kraftverkets normalårsproduktion i kilowattim- mar och markens värde per kilo- wattimme. Det senare värdet be- stäms genom att det i riktvär- deangivelsen för mark angivna värdet , om det behövs, korrigeras för den inver- kan på värdet som beror på att kraftverket avviker från normkraftverket be- träffande normalårsproduktion, utnyttjandetid, flerårsreglering eller belägenhet. 8 § Markvärdet för ett vatten- kraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar skall be- stämmas till skillnaden mellan det enligt 2 4 §§ beräknade totala värdet och av återan- skaffningskostnaden för taxerings- enhetens byggnader. Om 75 pro- cent av återanskaffningskostnaden överstiger det totala värdet skall markvärdet vara noll. Värdet av andelskraft, för vilken mottagaren helt eller i allt väsent- ligt skall betala sin andel av uttagskostnaderna, skall bestäm- mas till så stor del av det leverer- ande kraftverkets mark- och bygg- nadsvärden som motsvarar andel- en. Har vattenkraftverket inte tagits i bruk skall markvärde beräknat enligt första stycket minskas med en tredjedel. För det kraftverk som belastas av andelskraft skall mark- och byggnadsvärdena minskas med ett belopp som är lika stort som det belopp som läggs till den mot- tagande taxeringsenheten. Värdet av ersättningskraft, för vilken mottagaren helt eller i allt väsentligt skall betala uttags- kostnaden, skall behandlas som andelskraft. Ersättningskraften skall anges i procent av det levererande kraftverkets basvärde. 9 § Värdet av andelskraft skall be- stämmas till så stor del av kraft- verkets mark- och byggnadsvärde som motsvarar andelen. Rätt till andelskraft skall i regel utgöra särskild taxeringsenhet. Värdet av kraftverk skall min- skas med värdet av förekomman- de andelskraft. Andels- och ersättningskraft, för vilka mottagaren inte eller endast till begränsad del betalar uttags- kostnader, skall anges i det antal kilowattimmar som i genomsnitt tas ut . För den taxeringsenhet som lämnar kraft skall värdet per kilo- wattimme bestämmas efter det för kraftverket gällande värdet förhöjt . För den mottagande taxerings- enheten skall värdet per kilowatt- timme bestämmas utifrån det värde andels- eller ersättnings- kraften har för denna taxerings- enhet. Belastningen av andels- och ersättningskraft, för vilka mot- tagaren inte betalar uttagskost- nader, skall i första hand dras av från det levererande kraftverkets markvärde och i andra hand från dess byggnadsvärde. Förmånen av sådan kraft skall läggas till mark- värdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. 10 § Ersättningskraft anges i kilo- watt taxeringseffekt. Värdet per kilowatt taxeringseffekt skall för den fastighet som lämnar kraft be- stämmas med beaktande av de bestämmelser som gäller för leveransens fullgörande. För den mottagande fastigheten skall vär- det per kilowatt taxeringseffekt bestämmas utifrån det värde er- sättningskraften har för den mot- tagande fastigheten. Riktvärdet för mark till ett värmekraftverk skall utgöra värdet av en värderingsenhet som avser sådan mark. Belastningen av ersättningskraft skall dragas av från kraftverkets markvärde så långt möjligt, i annat fall från dess byggnads- värde. Förmånen av ersättnings- kraft skall läggas till markvärdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. Riktvärdet för en kraftverks- byggnad till ett värmekraftverk skall utgöra värdet av en vär- deringsenhet som avser sådan byggnad. Byggnadsvärde och markvärde för värmekraftverk 11 § Markvärdet för ett värmekraft- verk skall bestämmas till av kraftverkets värde i nybyggt skick enligt 5 §. I en riktvärdeangivelse enligt 7 kap. 3 § skall värden per kilo- watt installerad effekt anges för var och en av de skilda klasserna av värdefaktorn typ av värmekraft- verk som avses i 12 §. Byggnadsvärdet för ett värme- kraftverk erhålles genom att res- terande av kraftver- kets värde i nybyggt skick mul- tipliceras med en nedskrivnings- faktor som beaktar den värde- minskning som har uppkommit mellan det år då anläggningen kunde tas i bruk (nybyggnadsåret) och andra året före taxeringsåret. Totalvärdet i nybyggt skick för ett värmekraftverk bestäms för skilda förhållanden för följande värdefaktorer. Effekt Med effekt avses agg- regatets installerade effekt i kilowatt. Typ av värme- kraftverk Med typ av värme- kraftverk avses om elproduktionen sker med kärnkraft, kraft- värme, kondenskraft, gasturbin eller vind- kraft. För ett nybyggt värmekraftverk skall värdet per kilowatt instal- lerad effekt i en riktvärdeangivelse bestämmas med utgångspunkt i återanskaffningskostnaden för kraftverk som hör till de olika klasserna av värdefaktorn typ av värmekraftverk och efter jämkning med hänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Totalvärdet av ett nybyggt vär- mekraftverk bestäms som pro- dukten av kraftverkets installerade effekt i kilowatt och ett värde per kilowatt installerad effekt. Riktvärdet för en värderings- enhet avseende mark till ett värmekraftverk skall beräknas till av kraftverkets värde i nybyggt skick. Riktvärdet för en värderings- enhet som avser kraftverksbygg- nad till ett värmekraftverk be- räknas genom att av kraftverkets värde i nybyggt skick multipliceras med en nedskriv- ningsfaktor som beaktar den värdeminskning som har upp- kommit mellan det år då anlägg- ningen kunde tas i bruk (nybygg- nadsåret) och andra året före det år då allmän fastighetstaxering sker. 16 kap. 4 § Ny taxering av taxeringsenhet skall ske om under löpande taxerings- period taxeringsenhetens värde ökat eller minskat 1. genom beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller om- rådesbestämmelser 2. genom annat beslut av myndighet om beslutet innebär ändring i rätten att förfoga över eller i övrigt använda enheten 3. genom att avgift till allmän va-anläggning eller allmän fjärr- värmeanläggning (anslutningsav- gift) eller ersättning för gatukost- nader erlagts för enheten. 3. genom att avgift till allmän va-anläggning eller allmän fjärr- värmeanläggning (anslutningsav- gift) eller ersättning för gatukost- nader erlagts för enheten 4. genom att driftsförhållandena ändrats för ett kondenskraftverk. Ny taxering skall ske endast om taxeringsenhetens basvärde på grund av förändringen bör ändras med minst en femtedel, dock . Om förändringen medför en ökning eller minskning av basvärdet med skall ny taxering ske endast efter framställning av taxeringsenhetens ägare. 2 a § Grundläggande beslut om taxering av en fastighet får fattas genom automatisk databehandling i det fall skälen för beslutet enligt 20 § första stycket 1 förvaltnings- lagen (1986:223) får utelämnas. 4 § I skattemyndighetens beslut om fastighetstaxering skall redovisas 1. fastighetens indelning i taxeringsenheter, 2. typ av taxeringsenhet och taxeringsenhetens skattepliktsförhållande, 3. skattepliktig enhets basvärde och däri ingående delvärde samt värde av varje värderingsenhet, 4. storleken av sådan värdefaktor som särskilt anges i 8 15 kap., 5. storleken av riktvärde, 5. storleken av riktvärde samt 6. utbyggd effekt, taxerings- effekt, utnyttjandetid, reglerings- möjlighet och belägenhet enligt 15 kap. 7 § samt 7. storlekskorrektion enligt 7 kap. 4 a §, säreget förhållande enligt 7 kap. 5 § eller annat för- hållande som har föranlett ändring av riktvärde. 6. storlekskorrektion enligt 7 kap. 4 a §, säreget förhållande enligt 7 kap. 5 § eller annat för- hållande som har föranlett ändring av riktvärde. Värdet av en enskild värderingsenhet anges i fulla tusental kronor. Avrundning sker så att överstigande belopp, som inte uppgår till fullt tusental kronor, faller bort. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om de ytterligare avrundningsregler som behövs. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 4 §§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Till fastighetsskatt skattepliktiga fastigheter är sådana som vid fas- tighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, in- dustrienhet inklusive elproduk- tionsenhet eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxerings- året inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Till fastighetsskatt skattepliktiga fastigheter är sådana som vid fas- tighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, in- dustrienhet, elproduktionsenhet el- ler lantbruksenhet om på lant- bruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxerings- året inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Utöver vad som sägs i första stycket är sådan privatbostad, som avses i 5 § kommunalskattelagen (1928:370) och som är belägen i utlandet, skattepliktig till fastighetsskatt. 3 §2 Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av: taxeringsvärdet avseende småhusenhet, det omräknade bostadsbyggnadsvärdet och det omräknade tomtmarks- värdet avseende småhus på lantbruksenhet, av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser vär- deringsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppför- ande, värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värder- ingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: taxeringsvärdet avseende indus- trienhet inklusive elproduktionsen- het. d) av: taxeringsvärdet avseende indus- trienhet och elproduktionsenhet. Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i , bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. Det- samma gäller färdigställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, om ny fastighetstaxering då hade företagits. För fastighet, som avses i 5 § kommunalskattelagen (1928:370), skall fastighetens andel av taxeringsvärdet på sådan samfällighet som avses i 41 a § nämnda lag inräknas i underlaget för fastighetsskatten om sam- fälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat utnyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den om- fattning, vari byggnaden inte kunnat användas eller uthyras. Har så varit fallet under endast av beskattningsåret, skall någon ned- sättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighetsskatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fas- tighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxerings- värdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med till- hörande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. 4 §3 Bestämmelserna i denna lag om fastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet eller lantbruksenhet gäller också beträf- fande del av fastighet, flera fas- tigheter eller delar av fastigheter som utgör sådan enhet. Bestämmelserna i denna lag om fastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet, el- produktionsenhet eller lantbruks- enhet gäller också beträffande del av fastighet, flera fastigheter eller delar av fastigheter som utgör sådan enhet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser gäller för den del av beskattnings- året som infaller före utgången av . 2.3 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 6 av anvisningarna till 46 § kommunal- skattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 46 § 6.1 Avdrag för avgift för pensionsförsäkring medges endast om för- säkringen ägs av den skattskyldige. Avdrag medges inte om försäkringen förvärvats genom bodelning under äktenskapet utan att mål om äkten- skapsskillnad pågått. Avdraget får, tillsammans med avdrag för sådan inbetalning på pensionssparkonto som avses i punkt 7, inte överstiga summan av Avdraget får, tillsammans med avdrag för sådan inbetalning på pensionssparkonto som avses i punkt 7, inte överstiga summan av 1. den skattskyldiges inkomst av näringsverksamhet som utgör aktiv näringsverksamhet enligt 2 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension före avdrag enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 §, före avdrag för särskild löneskatt på pensions- kostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensions- sparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter och 1. den skattskyldiges inkomst av näringsverksamhet som utgör aktiv näringsverksamhet enligt 2 kap. 6 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension före avdrag enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 §, före avdrag för särskild löneskatt på pensions- kostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensions- sparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter och 2. inkomst av tjänst, med bort- seende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i. 2. inkomst av tjänst, med bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i. - Avdraget beräknas med hänsyn till storleken av sådan inkomst som avses i 1 och 2 och får uppgå till högst ett belopp som motsvarar hälften av det pris- basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämts för året närmast före taxeringsåret och dessutom i fråga om a. inkomst av aktiv närings- verksamhet till sammanlagt högst av inkomsten före avdrag enligt punkt 21 av anvis- ningarna till 23 §, före avdrag för särskild löneskatt på pensions- kostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensions- sparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifter, dock högst tio gånger nämnda prisbasbelopp, b. inkomst av anställning om den skattskyldige helt saknar pen- sionsrätt i anställning till sam- manlagt högst av inkomsten, dock högst tio gånger nämnda prisbasbelopp eller Avdraget beräknas med hänsyn till storleken av sådan inkomst som avses i 1 och 2 och får uppgå till högst ett belopp som motsvarar hälften av det prisbasbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämts för året när- mast före taxeringsåret och dess- utom i fråga om a. inkomst av aktiv närings- verksamhet till sammanlagt högst 35procent av inkomsten före av- drag enligt punkt 21 av anvis- ningarna till 23 §, före avdrag för särskild löneskatt på pensions- kostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensions- sparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifter, dock högst tio gånger nämnda prisbasbelopp, b. inkomst av anställning om den skattskyldige helt saknar pen- sionsrätt i anställning till sam- manlagt högst av inkomsten, dock högst tio gånger nämnda prisbasbelopp eller c. annan inkomst av tjänst, med bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i, till högst av den del av inkomsten som överstiger tio men inte tjugo gånger samma prisbasbelopp. Avdrag enligt andra stycket be- räknas i sin helhet antingen på inkomst som skall tas upp till beskattning under beskattningsåret eller på inkomst året närmast dess- förinnan. Om den skattskyldige har inkomst av aktiv näringsverk- samhet från mer än en förvärvs- källa får avdrag beräknat enligt andra stycket inte överstiga det avdrag som kunnat göras om in- komsten varit hänförlig till en och samma förvärvskälla. Har den skattskyldige inkomster som kan grunda rätt till avdrag enligt andra stycket både i inkomstslaget när- ingsverksamhet och som allmänt avdrag får den skattskyldige fritt fördela den del av avdraget som beräknas på ett halvt prisbasbelopp mellan allmänt avdrag och avdrag i näringsverksamheten. c. annan inkomst av tjänst, med bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i, till högst av den del av inkomsten som överstiger tio men inte tjugo gånger samma prisbasbelopp. - Avdrag enligt detta stycke beräknas i sin helhet antingen på inkomst som skall tas upp till beskattning under beskatt- ningsåret eller på inkomst året närmast . Om den skattskyldige har inkomst av aktiv näringsverksamhet från mer än en förvärvskälla får avdrag beräknat enligt detta stycke inte överstiga det avdrag som kunnat göras om inkomsten varit hänförlig till en och samma förvärvskälla. Har den skattskyldige inkomster som kan grunda rätt till avdrag enligt detta stycke både i inkomstslaget när- ingsverksamhet och som allmänt avdrag får den skattskyldige fritt fördela den del av avdraget som beräknas på ett halvt prisbasbelopp mellan allmänt avdrag och avdrag i näringsverksamheten. Om särskilda skäl föreligger får skattemyndigheten efter ansökan besluta att avdrag för avgift för pensionsförsäkring respektive in- betalning på pensionssparkonto får medges med högre belopp än som följer av bestämmelserna i före- gående stycke. Därvid skall dock följande gälla. För skattskyldig, som redovisar inkomst som är att anse som inkomst endast av tjänst med bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i men som i huvud- sak saknar pensionsrätt i anställ- ning, får avdrag medges högst med belopp, beräknat som för skatt- skyldig som avses i andra stycket b. Har sådan skattskyldig erhållit särskild ersättning i samband med att anställning upphört och har han ej skaffat sig ett betryggande pen- sionsskydd, får dock avdrag med- ges med högre belopp. Har skatt- skyldig, som - själv eller genom förmedling av juridisk person - bedrivit näringsverksamhet, upp- hört med driften i förvärvskällan och har han under verksamhets- tiden ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får avdrag beräk- nas även på inkomst av kapital som är hänförlig till försäljning av förvärvskällan före avdraget, på inkomst av passiv näringsverk- samhet enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster före avdraget samt på sådan intäkt av tjänst som avses i 32 § 1 mom. första stycket h. Avdraget får i detta fall beräknas med beaktande av det antal år den skattskyldige drivit näringsverk- samheten, dock högst . Hänsyn skall vid bedömningen av avdragets storlek tas till den skatt- skyldiges övriga pensionsskydd och andra möjligheter till avdrag för avgift och inbetalning som av- ses i 46 § 2 mom. första stycket 6 och 7. Avdraget får dock inte överstiga ett belopp som som driften pågått motsvarar tio gånger det prisbasbelopp som en- ligt lagen om allmän försäkring bestämts driften i för- värvskällan upphört och ej heller summan av de belopp som under beskattningsåret redovisats som inkomst av förvärvskällan i före- kommande fall före avdraget, före avdrag för särskild löneskatt på pensionskostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensions- sparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifter och sådan inkomst av kapital som är att hänföra till vinst med anledning av överlåtelse av förvärvskällan. Har skattemyn- digheten enligt punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 31 § medgivit att dödsbo tar pensions- försäkring, anger skattemyndig- heten det högsta belopp varmed avdrag för avgift för försäkringen får medges. Härvid iakttas i till- lämpliga delar bestämmelserna i detta stycke om avdrag för skatt- skyldig som upphört med driften i en förvärvskälla. Skattemyndig- hetens beslut i fråga som avses i detta stycke får överklagas hos . Riksskattever- kets beslut får inte överklagas. Om särskilda skäl föreligger får skattemyndigheten efter ansökan besluta att avdrag för avgift för pensionsförsäkring respektive in- betalning på pensionssparkonto får medges med högre belopp än som följer av bestämmelserna i andra stycket. Därvid skall dock följande gälla. För skattskyldig, som redo- visar inkomst som är att anse som inkomst endast av tjänst med bort- seende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i men som i huvudsak saknar pen- sionsrätt i anställning, får avdrag medges högst med belopp, beräk- nat som för skattskyldig som avses i andra stycket b. Har sådan skatt- skyldig erhållit särskild ersättning i samband med att anställning upp- hört och har han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får dock avdrag medges med högre belopp.