prop · GM03122 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt propositionen bör förbudet mot vinstutdelning avse ett beslut av företaget att till ägarna dela ut ett belopp som sammanlagt överstiger ett belopp motsvarande en normal årsränta på av ägarna direkt tillskjutet kapital. Om utdelningen överstiger denna nivå skall återkalla företagets godkännande som allmännyttigt med tillämpning av förord- ningen (1986:285) om återkallelse av godkännande som allmännyttigt bostadsföretag i vissa fall m.m. Regeringen är medveten om att det har riktats kritik mot nuvarande ordning. Med anledning av detta avser regeringen att göra en översyn av vad som skall anses utgöra en skälig avkastning för kommunala bostadsföretag. I avvaktan på detta arbete anser regeringen dock att det är lämpligt att behålla nuvarande avkastningsnivå vid bedömningen av om det generella statsbidraget bör reduceras eller inte. Regeringen föreslår därför att vid utdelning från ett kommunalt bostadsföretag skall minskningen av det generella statsbidraget motsvara av den utdelning som överstiger en skälig avkastning mot- svarande normal årsränta på ursprungligt aktiekapital. Enligt regeringens uppfattning motsvarar begreppet ursprungligt aktiekapital i detta sammanhang vad som anges om direkt tillskjutet kapital i ovan nämnda proposition. De närmare grunderna för beräkningen av vad som skall anses utgöra en skälig avkastning får anges i förordning. Det har blivit allt vanligare att kommuner organiserar vissa delar av sin verksamhet i en aktiebolagsrättslig koncern. Det inne- bär att de kommunala bolag som ingår i koncernen inte ägs direkt av kommunen utan av ett moderbolag. Denna konstruktion har tillkommit för att tillvarata de fördelar bl.a. inom skattelagstiftningen som en kon- cernbildning innebär. Regeringen anser att det är rimligt att även de kommuner som valt att inrätta sin verksamhet på detta sätt skall omfattas av det sanktionssystem som föreslås. Regeringen föreslår därför att det generella statsbidraget bör reduceras enligt samma beräkningsmodell som beskrivits ovan, dvs. med motsvarande av det aktieägar- tillskott eller den utdelning som överstiger en skälig avkastning på av det ursprungliga aktiekapitalet. Detta gäller när det utgår aktieägartillskott eller utdelning från ett kommunalt bostadsföretag som ingår i en koncern, om en förmögenhetsöverföring görs till ett annat bolag i koncernen som inte huvudsakligen ägnar sig åt bostadsförsörjning. Regeringen anser att även det fall när ett kommunalt bostadsföretag beslutar att träda i frivillig likvidation skall omfattas av lagen. Det bör ske på så sätt att det görs en uppskattning av hur stort belopp som kom- mer att skiftas i likvidationen. Detta belopp skall behandlas på samma sätt som en avyttring av aktier eller motsvarande vilket innebär att statsbidraget skall minskas med motsvarande av det upp- skattade skiftesbeloppet. Beräkningen av skiftesbeloppet skall göras utifrån förhållandena den dag då företaget fattade beslut om att träda i frivillig likvidation. Enligt regeringens uppfattning bör det finnas en möjlighet att helt eller delvis befria kommunen från en minskning av statsbidraget. En sådan situation kan vara då en utdelning är ett resultat av en nödvändig eko- nomisk rekonstruktion av bostadsföretaget, eller är ett led i en strukturell omdaning av företaget. Ett annat fall kan vara att kommunen befinner sig i en allvarlig ekonomisk situation och den nu aktuella åtgärden är nödvändig att sanera kommunens ekonomi. Det kan även finnas andra situationer där en minskning av statsbidraget leder till oönskade resultat. Denna dispensmöjlighet bör ligga på regeringen. En dispensansökan skall ha inkommit till regeringen det år minskningen enligt huvudregeln skall verkställas. Det nu framlagda förslaget bör vara tidsbegränsat och träda i kraft och tillämpas på ägarför- ändringar och beslut om att träda i frivillig likvidation till och med och på utdelningar och aktieägartillskott till och med . Lagen tillämpas dock inte på utdelningar och aktieägartillskott som hänför sig till räkenskapsår som löpt ut före . Det nu gällande sanktionssystemet bör upphöra vid utgången av . 4.2.5 Administrativ hantering Den adminstrativa hanteringen av de generella statsbidragen till kommu- nerna kan kortfattat beskrivas på följande sätt: fast- ställer enligt lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting i en föreskrift det enhetliga belopp per invånare som skall användas när bidraget till respektive kommun beräknas. Besluten om respektive kommuns bidragsbelopp fattas av skattemyndig- heten i respektive region. I det nu gällande sanktionssystemet är det som har att besluta om minskning av räntestöd och återkallande av bostadsföretagets status som allmännyttigt bostads- företag. Regeringens förslag innebär att den nu gällande ordningen skall upphöra vid utgången av . Mot denna bakgrund anser reger- ingen att det ligger närmast till att handhar beräkningen av statsbidragets minskning i det nu föreslagna systemet. Det skall åligga kommunen att som ägare till bostadsföretaget senast vid utgången av januari månad meddela om det föregående år inträffat något förhållande som gör att en minskning av statsbidraget kan aktualiseras. Om kommunen inte inger nödvändigt underlag, får uppskatta minskningens storlek. skall sedan, senast vid utgången av mars månad, besluta om hur stor minskningen skall vara och därefter omgående tillställa skattemyndigheten sitt beslut. beslut skall kunna överklagas till . beslut får inte överklagas. skall fördela minskningen på de utbetalningar som sker juli december. Om det finns särskilda skäl kan minskningen ske under annan period. Så kan t.ex. vara fallet om utbetal- ningarna juli december inte täcker den beslutade minsk- ningen. Det skall även i fortsättningen ankomma på att pröva frågan om återkallelse av godkännande som allmännyttigt bostadsföretag. Även detta beslut får liksom tidigare, överklagas till . beslut får inte överklagas. 5 Författningskommentar 5.1 Förslag till lag om tillfällig minskning av det generella statsbidraget vid avyttring av aktier eller andelar i eller utdelning från kommunala bostadsföretag, m.m. 1 § I första styckets första punkt anges att kommunen skall få en minskning av det generella statsbidraget när kommunen avyttrar aktier eller andelar i det kommunala bostadsföretaget på så sätt att kommunen mister sitt majori- tetsinnehav. Minskningen skall ske när kommunen vid ett eller flera till- fällen som lagen gäller avyttrar så stor del av aktierna eller andelarna att kommunen sammantaget förlorar sitt bestämmande inflytande. En aktie eller en andel skall anses avyttrad när ett civilrättsligt bindande avtal föreligger. Under andra punkten i första stycket anges att samma sak som i första punkten skall gälla för ett företag som kommunen direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande över och som har det bestämmande inflytandet över ett kommunalt bostadsföretag. I första styckets tredje punkt anges att statsbidraget till kommunen även skall minskas om bostadsföretaget beslutar om en utdelning till kommunen. Det saknas således betydelse vilken omständighet i bostadsföretaget som föranlett utdelningen. Relevant tidpunkt är i sammanhanget när beslut om utdelning fattas i bostadsföretaget. I första styckets fjärde punkt anges att statsbidraget till kommunen också skall minskas om det förekommer utdelning eller aktieägartillskott mellan ett kommunalt bostadsföretag och ett annat företag som kommunen direkt eller indirekt har ett betämmande inflytande över. Någon minskning skall inte göras när överföringen sker till ett företag vars uppgift är att svara för förvaltning av bostadsfastigheter. I andra stycket behandlas vilka avyttringar som skall ligga till grund för beräkningen av minskningen. Om det t.ex. sker en avyttring där kommunen eller ett företag som kommunen direkt eller indirekt har ett bestämmande inflytande över även efter avyttringen har kvar sitt majoritetsägande leder den avyttringen inte ensam till att någon minskning inträffar. Om det sedan sker ytterligare en avyttring som innebär att majoritetsägandet upphör, så omfattar minskningen av statsbidraget båda dessa avyttringar. Paragrafen har behandlats i avsnitt 4.2.4. I paragrafen definieras vad som i denna lag förstås med kommunalt bostadsföretag. I paragrafens första stycke anges att det skall ske en minskning av stats- bidraget som motsvarar av det överskott som kommunen gör vid samtliga avyttringar. Vinsten skall beräknas på det totala vederlaget för aktierna med avdrag för kommunens anskaffningsvärde för dessa. Anskaff- ningsvärdet skall enligt huvudregeln anses motsvara av kom- munens vederlag för de avyttrade aktierna eller andelarna. Om kommunen kan visa att det faktiska anskaffningsvärdet varit högre skall det värdet läggas till grund för beräkningen. Beräkning av anskaffningsvärdet skall ske i enlighet med vad som anges i 13 § bokföringslagen (1976:125). I andra stycket anges att minskningen skall omfatta den utdelning och det aktieägartillskott som överstiger en skälig avkastning i form av en normal årsränta på det ursprungliga aktiekapitalet. I avsnitt 4.2.4 har principerna för beräkningen utvecklats närmare. Det ankommer på regeringen att i förord- ning ange de närmare grunderna för beräkningen. Paragrafen behandlar det fallet när ett kommunalt bostadsföretag väljer att träda i frivillig likvidation. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 4.2.4. Det åligger kommunen att anmäla till om något sådant beslut eller förändring som avses i 1 och 4 §§ skett under föregående. Om så är fallet är kommunen skyldig att inge underlag så att kan beräkna minskningen av statsbidraget. Om kommunen underlåter att inge underlag eller inte inger ett fullständigt underlag får uppskatta minskningens storlek utifrån en bedömning av företagets ekonomiska status den dag som beslutet om frivillig likvidation fattades. Paragrafen behandlar bl. a. hur avräkningen skall ske. skall senast vid utgången av mars besluta om minskningen. Huvudregeln är att minskningen skall avräknas genom periodisering mot det statsbidrag som utbetalas juli december . Om det finns särskilda skäl kan avräkning ske mot andra utbetalningar. Så kan t.ex. vara fallet om den nämnda utbetalningsperioden inte är tillräcklig för att avräkna den beslutade minskningen eller om av någon anledning inte har kunnat fatta beslut senast vid utgången av mars månad. Som utvecklats i avsnitt 4.2.4 kan det finnas skäl att i vissa situationer helt eller delvis befria kommunen från en minskning av statsbidraget. De i lag- texten utpekade situationerna utgör kriterier för när en dispensansökan kan bifallas. Paragrafen innebär att en sådan åtgärd som avses i 1 § första stycket 1 och 2 skall leda till att ett kommunalt bostadsföretag som har godkänts som allmännyttigt, förlorar denna status. Liksom tidigare prövar frågan om återkallelse. Paragrafen behandlas under avsnitt 4.2.5 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1997:81) från Utredningen om kommunala bostadsföretag om kommunala bostadsföretag har haft i uppdrag att se över villkoren för att ett företag skall ha ställning som allmännyttigt bostads- företag och hur ombildningen av sådana företag inverkar på tillämp- ningen av hyreslagstiftningens bruksvärdesregler. Utredaren har vidare haft i uppdrag att lämna förslag om hur staten skall förhålla sig till försäljningar eller andra överlåtelser som berör de allmännyttiga företagen eller deras bostäder. Reglerna skall avlösa de nuvarande tidsbegränsade bestämmelserna i ämnet. Förslagen skall understödja förändringar som stärker företagens långsiktiga konkurrens- kraft. Särskild hänsyn måste tas till utsatta företags situation. Utredaren har slutligen haft i uppdrag att överväga om de kommunala bostadsföretagen skall undantas från tillämpningen av den kommunala lokaliseringsprincipen (Dir. 1996:116, beslut vid regeringssammanträde ). Utredaren lämnade sitt betänkande . Regler för allmännyttiga bostadsföretag allmännyttigt bostadsföretag föreslår att ett bostadsföretag där en kommun eller flera kom- muner tillsammans har det rättsligt bestämmande inflytandet skall defi- nieras som ett allmännyttigt bostadsföretag. Någon särskild prövning behövs därmed inte. Definitionen bör tas in i 55 § hyreslagen. Styrning genom kommunallagen I ett företag som helt eller delvis ägs av en kommun säkras det demo- kratiska inflytandet genom bestämmelser i kommunallagen. Någon regle- ring därutöver behövs enligt utredaren inte för att tillgodose demokrati- aspekter. Det är dock angeläget att kommunerna som ägare ger tydliga ägardirektiv till sina bostadsföretag om deras roll i den kommunala bostadspolitiken. Kommunallagens lokaliseringsprincip bör även fortsättningsvis gälla också för kommunernas bostadsföretag. En önskvärd samverkan mellan kommuner kan åstadkommas genom att kommunerna bildar gemensamt ägda bostadsföretag. Av kommunallagen följer vidare att kommunägda företag skall drivas utan vinstsyfte. Utredaren föreslår inget undantag för bostadsföretagen. Ägarförändringar Kommunen är bäst skickad att besluta om sådana omstruktureringar som främjar företagets långsiktiga utveckling. Företagen skall kunna förändra sitt bestånd genom köp och försäljningar. Kommunerna bör också för framtiden kunna bredda ägandet i de kommunala bostadsföretagen genom att ta in andra ägare jämsides med kommunen. Staten kan enligt utredaren lagstifta om att tillstånd krävs för försälj- ning som leder till att kommunen förlorar det bestämmande inflytandet över företaget eller som innebär att en stor andel av bostadsbeståndet säljs. Av hänsyn till den kommunala självstyrelsens princip förordar utredaren dock inte en sådan lösning. De kommunala bostadsföretagen bör inte heller särbehandlas negativt vad gäller villkoren för kreditgarantier, räntestöd eller investeringsbidrag. De restriktioner som staten vill lägga vid försäljningar av kommunala företag eller deras bostäder bör avse kommunen som ägare och inte det kommunala företagets verksamhet. Utredaren föreslår i stället att det generella statsbidraget minskas för den kommun som använder sitt bestämmande inflytande i ett bostads- företag till att föra över intäkter av fastighetsförsäljningar till kommunen. Minskningen bör svara mot halva skillnaden mellan försäljningspriset och anskaffningsvärdet för de sålda husen. Det generella statsbidraget bör minskas på samma sätt om kommunen säljer så stor del av aktierna eller andelarna i företaget att kommunens bestämmande inflytande över företaget upphör. Minskningen bör i dessa fall svara mot halva skillnaden mellan det av kommunen tillskjutna kapi- talet och inkomsten av de försäljningar som genomförts fram t.o.m. den tidpunkt då kommunens bestämmande inflytande upphörde. Om det finns särskilda skäl bör regeringen enligt utredaren kunna jämka eller helt efterge minskningen av statsbidraget. Bostadsföretag med ekonomiska svårigheter Kommuner som äger eller har lämnat borgen för bostadsföretag eller bostadsrättsföreningar med betydande ekonomiska problem bör kunna få statens hjälp att rekonstruera företaget eller föreningen. Formerna för statens medverkan behöver dock enligt utredaren utredas ytterligare. Förteckning över remissinstanser Yttrande över betänkandet (SOU 1997:81) har efter remiss lämnats av: , , , , , , i , i , i , kommun, , kommun, kom- mun, , , kommun, kommun, kommun, , kom- mun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, HSB Riksför- bund, , , Svenska Bankföre- ningen, , bolag, , (), Sveriges Bostadsrättsföreningars (), och . Yttranden har vidare inkommit från , , Moderata samlingspartiet i kommun, och Liberalerna i kommun. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , ,, , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:122 Kommunala bostads- företag. 1998/99:122 Bilaga 1 1998/99:122 Bilaga 2