prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Hög kvalitet och god utformning ger byggnader och produkter med längre livslängd. För att åstadkomma arkitektur, formgivning och design med hög kvalitet krävs en sammanvägning av flera olika aspekter. Regeringen har framhållit betydelsen av att ekologiska aspekter tillgodoses, likväl som funktionella, tekniska, ekonomiska, sociala och estetiska. Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle kan förväntas få stora konsekvenser på det befintliga byggnadsbeståndet. Inom ramen för statens stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet har regeringen också markerat vikten av att de arkitektoniska kvaliteterna och kulturmiljövärden ges uppmärksamhet. Åtgärd Ku 97:4 Genomföra särskilda satsningar med utgångspunkt i miljöfrågor och ekologi under är kulturhuvudstad. En del av de särskilda satsningar som genomförs under har sin utgångspunkt i miljöfrågor och ekologi. har därför ansökt om och beviljats medel från den s.k. Kretsloppsmiljarden. Gemensamt för många av verksamheterna som genomförs under är det sektorsövergripande samarbetet. Några exempel på områden som behandlas på detta sätt är odling och kretslopp, konsthantverk och trädgårdar, ekologi och avfall, arkitektur och kulturhistoria samt stadens utveckling och sambanden mellan social och ekologisk hållbarhet. Åtgärd Ku 97:5 Öka samverkan mellan kulturmiljövård och naturvård I miljöpropositionen betonas betydelsen av en ökad samverkan mellan naturvården och kulturmiljösektorn. I den nya (prop. 1997/98:45, bet 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278) finns bl.a. bestäm- melser som rör natur- och kulturmiljön. I propositionen Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158) anger regeringen att en helhetssyn på skogen natur- och kulturmiljövärden är en förutsättning för att nå framgång i det fortsatta arbetet med att bevara och utveckla skogens miljövärden samt att den administrativa hanteringen av skogens natur- och kulturmiljövärden bör samordnas bättre. Regeringen har i regleringsbrevet för tydligare samordnat och verksamhetsmål i syfte att verka för ett ökat samarbete mellan natur- och kulturmiljösektorerna. I regleringsbrev för har därutöver införts ett gemensamt återrapporteringskrav angående resultat av samverkan mellan sektorerna. föreslagna nya åtgärder Åtgärd Ku 98:1 Storstadens kulturmiljö och arkitektur Våra storstäder har växt fram ur skilda historiska förutsättningar. Olika sociala, ekonomiska och ideologiska strukturer har bidragit till att ge städerna dess fysiska utformning, vilket gett karaktär och identitet åt stadsplaner och bebyggelse. Variationen i den successivt framvuxna bebyggelsen är värd att slå vakt om genom att vårda det gamla och verka för kvalitet i det nya som tillkommer. Inte minst viktigt vad gäller de förändringar städerna nu står inför i och med utvecklingen mot ett hållbart samhälle, vilket kan komma att påverka såväl infrastruktur som enskild bebyggelse. För att stärka arbetet med arkitektur och kulturmiljövärden i storstäderna har regeringen i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) föreslagit att avsätts för detta ändamål . Insatserna handlar om att förbättra kulturmiljösektorns kunskapsunderlag och om investeringar i byggnads- projekt där kulturhistoriska eller arkitektoniska värden tas till vara. Vidare föreslås en bred kampanj för de arkitekturpolitiska frågorna med avslutning i ett arkitekturår 2001. 4.11 Närings- och verksamhetsområde Ett i alla avseenden hållbart näringsliv är en grundläggande förutsättning för bibehållet och utvecklat välstånd i . Ekologisk och ekonomisk hållbarhet går hand i hand och handlar i allt väsentligt om hushållning med och ett effektivt utnyttjande av resurser. (), geologiska undersökning och tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Myndigheterna har också fått regeringens uppdrag att utarbeta förslag till delmål och åtgärder som bidrar till att uppnå de miljökvalitetsmål som föreslås i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) och som faller inom deras ansvarsområden. Ett nytt energipolitiskt program, som omfattar , inrättades (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att under de närmaste 10 15 åren utveckla kommersiellt lönsam teknik för el- och värmeproduktion från förnybara energikällor och för energieffektivisering. , som inrättades , ansvarar för genomförandet av merparten av programmet. De nordiska statsministrarna uttalade i en gemensam deklaration i Bergen i sin avsikt att arbeta för en uthållig energiförsörjning i . De nordiska energiministrarna fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för en sådan utveckling. överlämnade energiministrarna en rapport till statsministrarna, i vilken bl.a. föreslås vidare samarbete mellan länderna när det gäller sammankoppling av el- och gasnäten. Ett möte mellan energiministrarna i är planerat . Åtgärden om dialog med näringslivet som angavs i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet beskrivs under verksamhetsområde. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd N 97:1 De två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av Det energipolitiska program som beslutat om innehåller åtgärder för att användningen av el skall minska och för att en ökad utbyggnad skall ske av el- och värmeproduktion från förnybara energislag. De sammanlagda resultaten förväntas motsvara års- produktionen av el i . Programmet har redovisats närmare i budgetpropositionen för . lämnas investeringsbidrag till utbyggnad av elproduktion från förnybara energikällor samt till effektivisering och minskad användning av el. Hushållningen med energi stimuleras genom bidrag till information, utbildning, kommunernas energirådgivning samt provning och mätning av utrustning. I budgetpropositionen för kommer regeringen att presentera en första redovisning av de resultat som har uppnåtts genom dessa åtgärder. Regeringen beslutade , med stöd av lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling, att rätten att driva kärnkraftsreaktorn för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla vid utgången av . ägare har därefter ansökt hos Regeringsrätten om rättsprövning av regeringens beslut. Regeringsrätten har fastslagit att reaktorn tills vidare får drivas i avvaktan på slutligt ställningstagande i Regeringsrätten. Åtgärd N 97:2 Ett nytt energipolitiskt program inrättas energipolitiska program omfattar åtgärder för utveckling av teknik för framtidens energisystem. sker en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Åtgärderna har redovisats i budgetpropositionen för . En särskild utredare har tillkallats för att utreda vissa frågor i samband med utbyggnaden av vindkraft i . Uppdraget skall redovisas . Vidare har en särskild utredare tillkallats för att lägga förslag på projekt som kan bidra till en kostnadseffektiv utveckling av produktion, distribution och användning av biogas för fordonsdrift. Målet är att projektet skall kunna påbörjas . Åtgärd N 97:3 Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Det befintliga ledningsnätet för naturgas, som är det fördelaktigaste fossila bränslet, bör utnyttjas effektivare En översyn av energibeskattningssystemet pågår inom . Arbetet bedrivs med sikte på att regeringen skall lägga en proposition i ämnet . Utgångspunkterna för översynen är de mål som i samband med energipolitiska beslut lade fast för energibeskattningen. Enligt dessa mål bör beskattningen ge drivkrafter för hushållning och konvertering till förnybara energislag, som den inte skall påverka industrins internationella konkurrenskraft negativt. Beskattningsreglerna bör främja elproduktion med förnybara energislag. Naturgasens miljöfördelar jämfört med olja och kol skall beaktas. En särskild utredare har tillkallats för att se över den lagstiftning som reglerar handel, transporter och distribution av naturgas och annan rörbunden energi. Utredaren skall bl.a. följa det pågående arbetet inom EU med att utforma gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och lämna ett förslag till naturgaslagstiftning som kan bedömas tillgodose det nya direktivets krav, och som i övrigt kan vara grunden för en samhällsekonomiskt effektiv svensk naturgasmarknad. Åtgärd N 97:4 Kartlägga vilka möjligheter och hinder det finns för ökad export av miljöanpassad teknik och miljöanpassade produkter. En särskild utredare har tillkallats för att göra en kartläggning av möjligheter och hinder för ökad export av tjänster och produkter inom miljösektorn. Utredaren skall dra slutsatser av de studier och det arbete som redan gjorts samt av de initiativ som redan tagits på området. Med utgångspunkt i detta arbete skall utredaren föreslå en samlad strategi och handlingsplan för att främja export av tjänster och produkter inom miljösektorn.. har lämnat sitt slutbetänkande . Åtgärd N 97:5 Kartlägga hur långt andra länders näringsliv kommit i arbetet med ekologiskt hållbara lösningar och fortlöpande följa utvecklingen Ett uppdrag skall läggas på en konsult utanför för att utröna vilka länders näringsliv som ligger längst fram vad gäller ekologiskt hållbara lösningar, samt hur svenskt näringsliv står sig i jämförelse. Åtgärd N 97:6 Verka för integration av närings-, handels- och miljöpolitiken Närings- och har utvecklat ett förslag till en ny miljöpolicy, vilken innebär att miljöfrågorna kommer att hanteras mer systematiskt inom departementet. Åtgärd N 97:7 Stimulera tillkomsten och fortlevnaden av nätverk i företagens omgivning såväl lokalt som i exportsammanhang. Säkerställa att kompetens rörande ekologiskt hållbar utveckling finns tillgänglig inom t.ex. Inom ramen för det samarbete som inletts mellan Närings- och och analysera nätverk eller kluster inom framgångsrika företagsgrupperingar, kommer möjligheterna att undersöka miljötekniksektorn på motsvarande sätt att klarläggas. Åtgärd N 97:8 Uppmuntra införande av miljöledningssystem i små och medelstora företag. har arbetat med att främja miljöstyrning m.m. i små och medelstora företag inom ramen för anslaget för Småföretags- utveckling. Utöver visst lokalt ekonomiskt stöd har erbjudits kostnadsfri telefonrådgivning, seminarier samt hjälp med att bli t ex registrerad enligt EU:s miljöledningssystem (EMAS). Enligt verksamhetsplaner för skall arbetet för att stödja småföretag att tillämpa miljöstandarder fortsätta. Åtgärd N 97:9 Bedriva utbildningskampanj för skogsägare riktar sig främst till mindre skogsägare och har som mål att lyfta fram landskapsperspektivet i skogsnäringen. Utbildningskampanjen finansieras till största delen över statsbudgeten i enlighet med budgetproposition. pågår omfattande förberedelser, bl.a. utläggning av demonstrationsytor. Kampanjen startar och är planerad för en treårsperiod. Åtgärd N 97:10 Fortsätta arbetet med att utarbeta en för uthållig utveckling inom industrisektorn inom ramen för Baltic 21- projektet och har varit ledande i arbetet med att utforma en regional handlingsplan för hållbar utveckling för industrisektorn för inom ramen för arbetet med Baltic 21. En delrapport på detta område färdigställdes . Ett slutdokument för för samtliga sju sektorer har färdigställts (se avsnitt 3.7). Åtgärd N 97:11 Följa upp förslag till insatser från Miljöteknik- delegationen Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition att Miljöteknikdelegationen skall tillföras från den s.k. kretsloppsmiljarden. Delegationen har i en bilaga till sin halvårsredovisning 1998 lämnat förslag utifrån sina erfarenheter till fortsatt arbete för att främja utvecklingen av miljöanpassad teknik, produkter och processer i . Delegationen avser att under återstoden av 1998 samt 1999 fortsätta arbetet inom prioriterade områden, (transport, byggande och boende, livsmedel och lantbruk samt marksanering) vidareförädla förslagen som bifogas halvårsredovisningen samt på olika sätt sprida information om miljöanpassad teknik. Bland de projekt som delegationen startat finns: tävlingar för att demonstrera och verifiera bra marksaneringstekniker respektive teknik för miljöanpassning av enskilda avlopp, en nationell tävling för att få fram kommersialiserbara miljöanpassade innovationer och produktidéer, kravspecifikationer för smörjfetter, tvåtaktsoljor inomhusfärger på trä samt gödselspridare, teknikupphandling av bränsleflexibla småbilar, inventering och information om teknik för att ta hand om PCB i fastigheter samt inventering av miljöanpassade lösningar i ekobyggen. föreslagna nya åtgärder Åtgärd N 98:1 Stöd till projekt för ekodesign Närings- och och medfinansierar ett s.k. ekodesignprojekt, som syftar till att genom ekologisk design stimulera en miljöanpassad produktutveckling i små och medelstora företag. Sammanlagt deltar fjorton företag och designer i projektet, under ledning av (SVID). En viktig del i projektet är även att sprida kunskap om projektets resultat för att inspirera andra aktörer. Projektet avslutas och den totala projektbudgeten uppgår till . Åtgärd N 98:2 Uppföljning av skogspolitiken Regeringen har i propositionen Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158) redovisat en utvärdering av skogspolitiska beslut som och genomfört. Regeringen konstaterar att varken skogspolitikens produktionsmål eller dess miljömål har nåtts. Målen bör emellertid ligga fast. I syfte att snabbare och mer effektivt nå målen föreslås vissa förändringar i skogsvårdslagen (1979:429). Förändringarna innebär bl.a. preciseringar i fråga om kraven på skogsföryngring och miljöhänsyn. Vidare föreslås viss ytterligare skärpning av bestämmelserna om krav på ekonomisk säkerhet för återväxtåtgärder efter avverkning. I syfte att markera nödvändigheten av ett bra informationsunderlag för varje skogsägare införs ett krav på att det för varje brukningsenhet skall finnas en redovisning av hur skogen ser ut samt vilka natur- och kulturmiljövärden som har registrerats för brukningsenheten. Det aviseras resursförstärkningar för områdesskydd av olika slag och för information, rådgivning och tillsyn. Slutligen lämnas en redovisning av vissa kulturmiljöfrågor i skogsbruket baserad på en utredning av . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Åtgärd N 98:3 Genomförande av aktionsprogrammen inom ramen för Baltic 21 Arbetet med att ta fram en för Baltic 21 är en viktig del i strävanden att fördjupa och utvidga samarbetet mellan länder. Arbetet kommer att framöver inriktas på implementering av aktionsprogrammen. har åtagit sig att ansvara för samordningen av genomförandet av industrisektorns program. Åtgärd N 98:4 Genomförande av EU-strategin från toppmötet i inom energisektorn Inom ramen för energirådets ansvarsområde är pådrivande när det gäller att föra fram betydelsen av hållbar utveckling. Mycket av det arbete som bedrivs inom rådet är väl i linje med strävan att åstadkomma en sådan utveckling. Exempel på frågor som är aktuella inom rådet är avregleringen av energimarknaderna, utarbetandet av en strategi för att främja förnybara energikällor och en strategi för effektivare energianvändning. 4.12 verksamhetsområde För att uppnå goda resultat i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling är bl.a. samhällsplaneringen, byggsektorn och konsumentsektorn av stor betydelse. och tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). En utgångspunkt i propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (1997/98:119) är att bostadspolitiken har tillförts en ny dimension genom de internationella åtaganden som har gjort i samband med FN- konferenserna om miljö i och om boende- och bebyggelsefrågor i (Habitat). Som en väsentlig del i välfärdspolitiken skall bostadspolitiken bidra till att skapa förutsättningar för en socialt, ekonomiskt, kulturellt och ekologiskt hållbar utveckling. I miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) slås fast att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Byggande och boende står för en betydande resursförbrukning. I ett globalt perspektiv står byggandet och bebyggelsen för en sjättedel av världens sötvattenskonsumtion, en fjärdedel av träförbrukningen och två femtedelar av den totala material- och energiförbrukningen. Byggsektorn har även i en dominerande roll i användandet av samhällets samlade resurser. Ekologisk hållbarhet bör utgöra ett gemensamt mål för all samhällsplanering. Detta innebär krav på delvis nya arbetsformer och ett omfattande utvecklingsarbete. Framförallt behövs en bättre samordning och samverkan mellan de skilda formerna av samhällsplaneringen. De nationella miljökvalitetsmålen som föreslås i miljöpropositionen skall tillsammans med övriga nationella mål vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är av central betydelse för samhällplaneringen. Även EU:s medlemsländer och kommissionen arbetar med en sammanhållen regional utvecklingsplanering för Unionens territorium European Spatial Development Perspective, ESDP. Inom EU skapas en geografisk miljödatabas så att en mellan länder jämförbar aktuell bild över tillstånd och förändringar i miljön erhålls i syfte att underlätta planering och ett genomförande av unionens miljöpolitik - Coordination of Information on the Environment - . En viktig del av konsumentpolitiken är att uppmuntra hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Skrivelsen Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling (skr. 1997/98:67) överlämnades till . I skrivelsen presenterar regeringen sin syn på centrala frågor som rör miljömålet i konsumentpolitiken. Målet om att verka för att svenska ståndpunkter skall få internationellt genomslag är vägledande för arbetet. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd In 97:1 Verka för en helhetssyn i samhällsplaneringen genom att utveckla samordningen i samhällsplaneringen, boendedemokra- tin och kvinnoperspektivet. Samordningen i samhällsplaneringen Kommunerna, som också har det huvudsakliga ansvaret för den fysiska planeringen, spelar en central roll i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Om strategin skall bli framgångsrik måste planerings- perspektivet vidgas så att ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter samordnas med bebyggelseplaneringen och hushållningen med naturresurser. En sådan ansats förutsätter ett förbättrat kunskapsunderlag samt en fortlöpande metodutveckling och utbyte av erfarenheter. Behovet av samarbete mellan den regionala, nationella och transnationella nivån blir allt tydligare. Det regionala perspektivet nationellt och transnationellt är väsentligt när det gäller näringsliv och infrastruktur men också när det gäller att lösa gränsöverskridande miljöproblem. Länsstyrelserna skall inom samtliga verksamhetsgrenar främja en ekologiskt hållbar utveckling. Ett viktigt instrument för detta arbete är länsstyrelsernas STRAtegier för regional Miljö, STRAM. STRAM innebär ett processinriktat arbetssätt. framhåller i sin utvärdering av STRAM-arbetet (rapport nr 4819) att länsstyrelsernas inlämnade rapporter är av utomordentligt hög klass . STRAM skall, understryker verket, ses som en kontinuerlig process som utvecklas i takt med att kunskaperna ökar. Det ger förutsättningar att STRAM skall bli en levande miljöstrategi för hela länet och ge riktlinjer och faktaunderlag för en rad olika verksamheter på regional och lokal nivå, som t.ex. , planering för miljöanpassat transportsystem (RES), kommunernas fysiska planering och strategin för regional utveckling samt arbetet med regionala miljö- och hushållningsprogram. Den omfattande omstruktureringen av handeln i och övriga är ett exempel på en fråga som kan behöva bli föremål för överväganden i ett regionalt perspektiv. Etableringen av externa köpcentra har ofta en regional dimension eftersom de kräver ett stort kundunderlag och kan påverka befintlig detaljhandel och trafikarbetet även utanför den egna kommunen. Förändringarna får också effekter för konsumenterna. Inom EU har framförts farhågor för att en ökad etablering av externa köpcentra kan komma att motverka en hållbar stads- och regionutveckling. Enligt regeringens bedömning bör etablering av sådana externa centra övervägas både i ett lokalt och i ett regionalt perspektiv. arbetar med att kartlägga den svenska utvecklingen beträffande externa köpcentra och deras konsekvenser. Regeringen följer utvecklingen. EU:s medlemsländer och kommissionen verkar för en sammanhållen regional utvecklingsplanering European Spatial Development Perspective, ESDP. Med regional utvecklingsplanering avses i detta sammanhang en verksamhet som omfattar såväl traditionell fysisk planering som olika regionalpolitiska åtgärder och styrning av offentliga investeringar. De övergripande målen för ESDP är en långsiktigt hållbar utveckling och en balanserad fördelning av tillväxt och välfärd. ESDP har tre grundteman: en flerkärnig och bättre balanserad stadsstruktur samt ett nytt förhållande mellan tätort och landsbygd likvärdig tillgång till infrastruktur och kunskap varsam förvaltning och utveckling av natur- och kulturarv. Arbetet med ESDP syftar bl.a. till att förbättra förutsättningarna för regional samordning av Gemenskapens politikområden. Detta förutsätter en nationellt fördjupad dialog mellan staten och kommunerna samt mellan dem som arbetar med regionalt utvecklingsarbete, kommunikationer, miljöfrågor, natur- och kulturarvet och fysisk planering. En praktisk tillämpning av grundtankarna i ESDP sker inom ramen för gemenskapsinitiativet Interreg IIC som syftar till att främja samarbete över gränserna när det gäller regional utvecklingsplanering. Särskilda program har utarbetats och medverkar i programmen för och . Kommunerna och de regionala organen har en central roll i genomförandet av programmen. har ett nationellt rådslag om ESPD ägt rum. Av samrådsredogörelsen framgår en tydlig efterfrågan på en fördjupad diskussion om såväl form som innehåll för en utvecklad sektorsamordning på nationell och regional nivå. Utveckla boendedemokratin och kvinnoperspektivet I både den bostadspolitiska propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) och i den storstadspolitiska propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop.1997/98:165) betonas att de boendes inflytande och engagemang avseende bostaden och bostadsområdet måste öka. Detta är en förutsättning för att nå social hållbarhet i boendet för människor inom alla upplåtelseformer och i alla bostadsområden. Kommunerna och de kommunala bostadsföretagen har här en central uppgift, t.ex. genom att anpassa och decentralisera fastighetsförvaltningen så att den bättre svarar mot de boendes behov samt ger utrymme för praktisk medverkan och ansvarstagande från de boendes sida. Åtgärder för att främja en decentraliserad fastighetsförvaltning och ett ökat brukarinflytande kan ingå som viktiga moment i de lokala utvecklingsavtal för utsatta bostadsområden som staten enligt förslag i den storstadspolitiska propositionen avser att träffa med ett antal storstadskommuner. I skrivelsen Konsumenterna och miljön uttalas att handlingsplanen inleder en process vars syfte är att uppmuntra och underlätta för hushållen att ta ett ökat ansvar för miljön och resurshushållningen. Vidare framhålls statistik som ett betydelsfullt medel för att erhålla kunskap om hushållens miljöpåverkan och de miljöeffekter hushållen ger upphov till. Statistiskt underlag är ofta en förutsättning för att kunna mäta utvecklingen över tiden.