prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — Utredaren skall följa arbetet inom EU med att utforma gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och lämna förslag till en ny naturgaslagstiftning som tillgodoser direktivets krav. Utredaren skall även lämna förslag till nödvändiga förändringar av gällande lagstiftning som blir en följd av att en särskild naturgaslagstiftning införs. Frågan om en utvidgning av naturgasnäten i och skall beaktas. 15.1.1 Nordic Gas är ett projekt som drivits av ett antal intressenter i , och . En förstudie har erhållit finansiering av EU (s.k. Transeuropeiskt nätverksprojekt). Målet med förstudien har varit att studera förutsättningarna för ett integrerat gasnätverk i och . Utgångspunkten är att en pipeline byggs från över till och vidare mot . Även en hopkoppling med de baltiska staterna har studerats. I studien har bl.a. marknaden, gasnätverk, lagringsmöjligheter, finansiering samt miljö- och klimateffekter analyserats. Enligt resultaten är det ekonomiskt och miljömässigt försvarbart med ett nordiskt naturgasnät. Utsläppen av klimat- och försurningspåverkande substanser i regionen skulle minska. 15.2 Förnybara energikällor Vid energirådsmötet hölls en öppen debatt om energi och miljö, i vilken ministrarna betonade vikten av stöd till forskning och utveckling, betydelsen av gemensamma regler och anpassad lagstiftning för att främja förnybara energikällor. Flera ministrar nämnde möjligheten att skapa reglerade marknader för förnybara energikällor medan andra varnade för att konkreta åtgärder kan verka konkurrenssnedvridande på den inre marknaden. Vidare antogs en rådsresolution om en gemenskaps- strategi för att främja förnybara energikällor. Denna strategi skall bidra till att de relativa kostnaderna för de förnybara energikällorna minskas så att de bättre kan konkurrera med traditionella energibärare. I resolutionen uppmanas medlemsländerna att fortsatt bidra till gemenskapens indikativa mål om att andelen förnybara energikällor skall uppgå till . Andra politikområden inom gemenskapen som är betydelsefulla när det gäller att främja förnybara energikällor är regional- och landsbygds- utveckling, forskning och utveckling, externa relationer, konkurrens- och statsstöds- samt jordbruks- och avfallspolitik. Medlemsländerna upp- manas att koordinera sina aktiviteter på området. Vid energirådsmötet debatterade ministrarna om hur förnybara energikällor skall främjas på den inre marknaden för el. Kommissionen aviserade ett förslag till direktiv om harmoniserade regler för främjande av förnybara energikällor på den inre marknaden för el. 15.3 Andra energifrågor I rådsslutsatserna från toppmötet i pekades energisektorn särskilt ut som en av de sektorer inom vilka en strategi för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling skall utvecklas. En särskild rapport behandlades i rådskonstellationen för energi för att sedan presenteras vid toppmötet i . lämnade förslag till konkreta åtaganden som kan bidra till hållbar utveckling inom energisektorn. Vid energirådsmötet antogs rådsslutsatser med energisektorns svar på utmaningen från mötet vid partskonferensen i Kyoto . I rådsslutsatserna bekräftas energisektorns betydelse för det fortsatta klimatarbetet. Rådet påminner om pågående aktiviteter och betydelsen av den inre marknaden för el och gas för ökad miljöhänsyn. I rådsslutsatserna understryks vidare vikten av internationellt samarbete utifrån det faktum att klimatförändringar är en global fråga. Flera medlemsstater har i skilda sammanhang efterlyst en samlad bild av gemenskapens verksamhet inom energiområdet. Anledningen är att det därigenom förutses bli lättare att överblicka resultat och konsekvenser av gemenskapens aktiviteter på energiområdet samt se till att de på ett effektivt sätt bidrar till att uppfylla gemenskapens prioriterade mål på energiområdet: försörjningstrygghet, konkurrenskraft och skydd för miljön. Kommissionens förslag har diskuterats . Vid energi-rådsmötet enades ministrarna om ett ramprogram för energi och därmed sammanhörande åtgärder, inklusive sex delprogram, inriktat på förnybara energikällor (Altener), energieffektivisering (Save), analys (Etap), samarbete med tredje land (Synergy), fastbränsle () och säkerhetsaspekter inom kärnenergisektorn (Sure). Vid novembermötet enades även rådet om ett reviderat oljelagrings- direktiv. Revideringen innebär ett antal förtydliganden och att öppenhet i ökad utsträckning betonas, men inte några förändringar av lagrings- olymerna. fattade rådet två beslut som innebär att EG godkänner förhandlingsresultat inom den s.k. energistadgeprocessen. Det ena avsåg ändringar i energistadgefördragets handelsbestämmelser, det andra regler om genomförande av förlikning i transiteringstvister. Därutöver välkomnade energiministrarna vid sitt novembermöte energistadge- konferensens inititativ till att inleda överläggningar om ett internationellt ramregelverk om transitering av ledningsbunden energi. 16 Den gemensamma jordbrukspolitiken Den gemensamma jordbrukspolitiken är som helhet EU:s mest omfattande samarbetsområde. Politikens övergripande mål anges i EG- fördraget. Politiken genomförs med stöd av gränsskydd mot tredje land, interna marknadsregleringar, exportsubventioner samt struktur- och regionalpolitiska åtgärder. Grundläggande är den gemensamma finansieringen över EU-budgeten. presenterade kommissionen sitt förslag till en fortsatt reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, Agenda 2000. Förslaget syftar till att öka jordbrukets konkurrenskraft genom en ökad marknads- orientering med sänkta administrativa priser. Kompensation skall lämnas till jordbrukarna för dessa prissänkningar. De områden som berörs är spannmål, nötkött, mjölk och vin. Interventionspriset för spannmål föreslås sänkas . Jordbrukarna skall kompenseras genom ett höjt arealbidrag motsvarande hälften av den föreslagna prissänkningen. Nivån på det föreslagna arealstödet skiljer sig dock något åt mellan olika grödor. Interventionspriset på nötkött föreslås minskas . De lägre priserna skall kompenseras till genom direktbidrag. av direktbidragen föreslås fördelas genom s.k. nationella kuvert. Interventionssystemet skall efter avskaffas och ersättas med ett system för privat lagring. Riktpriset och interventionspriset på mjölk föreslås sänkas . Som kompensation för prissänkningarna skall ett nytt system med direktbidrag införas som fördelas genom kobidrag respektive genom nationella kuvert. Vidare föreslås en ökad mjölkkvot på som skall fördelas med en procent till producenter i bergsområden och med en procent till yngre lantbrukare. För att underlätta jordbrukets anpassning och strukturförändring i samband med reformeringen av marknadsordningarna föreslås en integrerad landsbygdspolitik. Det innebär att nuvarande regional- och strukturstöd inom jordbrukssektorn samt s.k. kompletterande åtgärder (miljöåtgärder, förtidspension och skogsplantering) sammanförs i en förordning för landsbygdsutveckling. Dessa åtgärder skall ses som ett komplement till övriga stödformer i den gemensamma jordbrukspolitiken och till största delen finansieras från jordbruksfondens garantisektion. De principiellt nya inslagen i Agenda är förslaget om nationella kuvert och förordningen om horisontella åtgärder. Genom de nationella kuverten (gäller marknadsordningarna för mejeri och nötkött) ges medlemsländerna möjlighet att i större utsträckning än tidigare påverka utformningen av stöden. De horisontella åtgärderna ger medlemsstaterna möjlighet att dels förena miljövillkor med utbetalning av direktstöd (cross compliance), dels inom vissa gränser och med hänsyn till sysselsättningen i det enskilda jordbruksföretaget begränsa direktstöden (modulering). Enligt förslaget skall inbesparade medel användas till miljöinriktade stödåtgärder. Det föreslås också individuella tak per jordbruksföretag som innebär en viss degressiv nedtrappning av de sammanlagda direktstödsbetalningarna då de är högre än . uppfattning om förslagen på jordbruksområdet i Agenda Kommissionens förslag Agenda 2000 ligger i huvudsak i linje med den svenska uppfattningen om hur den gemensamma jordbrukspolitiken måste förändras. ståndpunkt avviker dock från kommissionens förslag på några väsentliga områden. De viktigaste är mjölk, spannmåls- ensilage, extensifieringsbidrag, bidragsrätter och det sätt som kommissionens förslag tar hänsyn till sysselsättning och miljö inom den horisontella förordningen. 16.1 Jordbrukets miljö- och strukturfrågor Det svenska miljöprogrammet för jordbruket, enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven, har utökats och genomgått vissa förändringar. Med den nu genomförda utökningen, som beskrivs i beslut om Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:241), motsvarar omfattningen av det svenska miljöprogrammet den kostnadsram på totalt som tilldelats i anslutningsfördraget. Utöver förändringar och förenklingar av befintliga miljöåtgärder har nya miljöåtgärder introducerats för resurshushållande konventionellt jordbruk och restaurering av slåttermarker. Vissa ersättningsnivåer har höjts för att öka måluppfyllelsen. Mål och tillämpning av ett flertal åtgärder har vidgats. En miljöåtgärd för att bevara natur- och kulturmiljövärden i renskötselområdet bereds med Europeiska kommissionen. Denna nya åtgärd avses träda i kraft . 16.1.1 Nitratdirektivet Kommissionen lämnade en kritisk rapport över vilka åtgärder som vidtagits av medlemsländerna för att genomföra rådets direktiv /676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. för rapporten hade kommissionens granskning av det svenska genomförandet inletts, varför inte omfattades av kritiken. Ett arbete med att ändra det svenska regelverket för att få en fullständig överensstämmelse med kraven i direktivet har ändå bedrivits . 16.1.2 Ekologisk djurhållning Kommissionen har med anledning av yttrande reviderat sitt förslag om att inkludera ekologisk djurhållning i rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruks- produkter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel. träffades en överenskommelse om riktlinjer för det fortsatta arbetet med kommissionens förslag. 16.1.3 Integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling I rådsslutsatserna från toppmötet i pekas jordbrukssektorn särskilt ut som en av de sektorer inom vilka en strategi för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling skall utvecklas. En särskild rapport har presenterats och behandlats i ministerrådet för jordbruk. har lämnat förslag till konkreta åtaganden som kan förstärka jordbrukssektorns miljöansvar. 16.1.4 Jordbrukets miljö- och strukturfrågor inom Agenda 2000 Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 1998:11) med uppgift att lämna förslag till innehåll i ett nytt svenskt miljöersättningsprogram för jordbruket för perioden 2005. En viktig utgångspunkt för utredaren är att föreslå effektiva miljöåtgärder så att miljömålen kan nås och regelverket förenklas utan att miljönyttan försämras. Utredaren skall redovisa sina förslag . Utredningen sammanfaller med det planeringsarbete som inletts för ett landsbygdutvecklingsprogram i enlighet med kommissionens förslag om en sammanhållen förordning för landsbygdsutveckling. I förslaget förs de nio förordningar som reglerar de kompletterande åtgärderna och mål 5a- stöden samman till en. Finansieringen är tänkt att till största delen komma från Jordbruksfondens garantisektion. Enligt den föreslagna förordningen är det endast miljöåtgärder som är obligatoriska för medlemsstaterna att införa. Dessa skall således ersätta de miljöersättningsprogram som tillämpas med stöd av rådets förordning (EEG) nr 2078/92. Ett förslag om att förlänga de pågående åtagandena inom det innevarande svenska miljöersättningsprogrammet som löper ut har lämnats till kommissionen. Infasningen av de gällande miljöersättningsåtagandena till det kommande landsbygds- utvecklingsprogrammet underlättas därmed. 16.2 Animaliefrågor 16.2.1 Mjölk verkar för ökad avreglering har ett fortsatt undantag från om konsumtions- mjölkens fetthalt. Det innebär att standardmjölk, vars fetthalt avviker från EG:s fetthaltskrav, kan fortsätta att saluföras i till utgången av 1999 då undantaget löper ut (se även 8.3.1). Arbetet med Agenda 2000 har inneburit ingående diskussioner om kommissionens förslag. Medlemsstater har även lagt fram alternativa förslag, däribland tillsammans med , och . Denna blockerande minoritet har lämnat ett alternativt förslag till reform av mjölkregimen inom EG. Förslaget syftar till att systemet med mjölkkvoter skall avvecklas . De fyra länderna har också i ett exempel redovisat en modell för hur avvecklingen skulle kunna genomföras. I modellen föreslås att interventionspriset sänks i stället för som kommissionen föreslår. Kvot- ökningen föreslås till i stället för och direktbidraget till mjölkproducenterna skall vara 290 ecu i stället för 145 ecu. Vidare föreslår gruppen att systemet med intervention skall ersättas med privat lagring. Enligt förslagsställarna skulle en sådan utveckling ge EG en starkare position i de kommande WTO-förhandlingarna och ge EG frihet att konkurrera på den växande världsmarknaden. Detta alternativa förslag kommer också att underlätta utvidgningen av EU genom att kandidatländerna slipper införa systemet med mjölkkvoter. 16.2.2 Kött grisköttsproducenter drabbas av ekonomisk kris Agenda 2000 omfattar på köttområdet endast nötkött och kommissionens förslag har diskuterats ingående vilket beskrivs i det inledande avsnittet om EG:s jordbrukspolitik. Exporten av samtliga köttslag har påverkats av den ekonomiska krisen i och med pressade priser som resultat. Emellertid har marknaden för griskött drabbats hårdast av den ekonomiska krisen i och med kraftigt minskad export som följd. Marknaden har präglats av mycket låga priser . Dessa låga priser står i kontrast till de senaste årens högkonjunktur inom svinsektorn. För att stödja producenterna har EG infört stöd för privat lagring och höjt exportbidragen kraftigt. Priserna på får- och lammkött har varit låga i hela EU. I har det därför införts stöd för privat lagring. beslutade jordbruksrådet om nya regler för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött i syfte att garantera konsumenterna kött av hög kvalitet. Enligt skall en databas för nötkreatur finnas i respektive medlemsland . har infört en djurdatabas . EG:s frivilliga köttmärkningssystem har varit i funktion i och fungerar väl. Kalvslaktsprogrammet som infördes för att skapa balans mellan utbud och efterfrågan i nötköttssektorn upphörde . 16.2.3 Ägg har fått undantag för hämtningsintervall följer för ägg. Det finns fyra kategorier av märkning för alternativt producerade ägg och den vanligaste i är Ägg från frigående höns inomhus, högst 7 höns/m2 . har fått ett undantag från EG:s handelsnormer för hämtning av ägg. Dessa föreskriver att äggen skall hämtas från en producent och innefattar ett framstämplingsdatum från värpdagen. I är framstämplingsdatumet för ägg från värpdagen, ett resultat av att äggen under hela hanteringen från producent till konsument är kylda genom en s.k. kylkedja. Undantaget innebär att man i , som tidigare, kan hämta ägg från producenterna en gång . 16.3 Vegetabiliefrågor 16.3.1 Högre stöd för energigrödor tillåtet lyckades få till stånd en ändring av för stöd till plantering av fleråriga grödor, t.ex. salix. Regeländringen innebär att det nationellt finansierade anläggningsstödet har kunnat höjas till /ha. Ändringen medför också att full trädesersättning utbetalas även om av gårdens arealstödsberättigade areal planteras med energiskog. 16.3.2 Bananer handelskonflikt mellan och Till följd av WTO:s kritik mot EG:s importregim för bananer antogs en ändring av regimen vid jordbruksministermötet . Rådsbeslutet innebar bl.a. att den WTO-bundna tullkvoten för tredjelandsimport om kompletterades med en autonom tullkvot om motsvarande , och import före medlemskapet. Tullsatsen för import inom ramen för kvoterna om sammanlagt fastställdes till 75 ecu/ton, dvs. Därtill fastställdes rambestämmelser för licens- fördelning. Kommissionen skall också före presentera lämpliga åtgärdsförslag till förmån för s.k. fair trade-produktion. Åtgärderna planeras gälla horisontellt, dvs. inte endast bananproduktion. Dessutom innebar rådsbeslutet att stödet till producenterna inom EG höjdes. Kommissionens tillämpningsförordning antogs med detaljbestämmelser om bl.a. kvotfördelningen mellan traditionella och nya aktörer samt licensfördelning. Kritik har dock på nytt hörts från och de latinamerikanska länderna som anser att även den nya importregimen strider mot . En s.k. snabb- spårs-panel inom ramen för WTO har begärts av . 16.3.3 Olivolja säkrare information om produktionen En övergångsregim har inrättats för olivoljesektorn som kommer att gälla till och med . Syftet med övergångsperioden är bl.a. att samla säkrare information om sektorn, såsom uppgifter om antalet träd i gemenskapen och om olivodlingarnas areal och skördar, till nytta för det kommande reformarbetet. Kommissionen avser att lägga fram ett reformförslag så att det kan tillämpas från och med /2002. I en övergångsregim beslutades om flera ändringar. Varje producentland har tilldelats en produktionskvot och träd planterade efter skall inte vara stödberättigade. Vidare återstår endast en stödform, nämligen stöd till producenterna i förhållande till faktisk producerad kvantitet olja. Interventionsmekanismen har tagits bort och ersatts med ett gemenskapsfinansierat stöd till privat lagring. Detta stöd utlöses inte med automatik utan först efter en helhetsbedömning av situationen på marknaden och en bedömning av nyttan av åtgärden i fråga. 16.3.4 Ny marknadsordning för tobak beslutades om en ny marknadsordning för tobak. Denna marknadsordning skall bl.a. ytterligare förhindra möjligheterna till fusk, tvinga producenterna att odla tobak av bättre kvalitet samt ge de producenter som inte klarar av en mer marknadsanpassad sektor stöd för att lämna sektorn. 16.3.5 Handelshinder för utsäde tas bort Arbetet med det så kallade utsädespaketet har fortsatt . Beslut i frågan fattades av jordbruksrådet . Beslutet innebär bl.a. att den inre marknaden genomförs på utsädesområdet och syftar till att eventuella tekniska handelshinder för den fria rörligheten för utsäde skall tas bort. Beslutet innebär vidare att godkännande av genetiskt modifierade sorter flyttas från direktiv /220/EEG till utsädesdirektivet. 16.3.6 Mullade morötter får säljas i hela EG ändrades på svensk och finsk begäran EG:s kvalitetsnormer för morötter för att göra det möjligt att även fortsättningsvis sälja mullade morötter, dvs. morötter som först tvättas och därefter beläggs med mull. har för sådan försäljning gällt ett undantag till förmån för och med grund i anslutnings- fördraget. Ändringen är i linje med den generella svenska ståndpunkten att kvalitetsnormerna för frukt och grönsaker inte i onödan skall förhindra försäljning av varor och att det är konsumenternas sak att välja vilken produkt de önskar. En nyhet i samband med ändringen är att morötter som har mullats måste förses med en särskild märkning för att konsumenterna skall kunna avgöra vilken typ av morötter det är fråga om (se även 8.3.2). 16.4 Djurskydd och djurhälsa 16.4.1 Djurtransporter en prioriterad fråga Det brittiska ordförandeskapet arbetade mycket aktivt med djurskydds- frågorna, bl.a. djurtransporter, av 1998. I detta sammanhang har medlemsstaterna diskuterat bestämmelser om hur de fordon som transporterar djur än skall vara utrustade. Detta utmynnade i ett beslut om mer detaljerade regler på området. Rådets förordning (EG) nr 411/98 om tilläggsnormer avseende skydd av djur, vilka skall tillämpas på vägfordon som används för djurtransporter som överskrider , trädde i kraft . I denna förordning finns utförliga tilläggsnormer, bl.a. vad gäller strö, foder, åtkomlighet och ventilation. Reglerna skall tillämpas . 16.4.2 Skydd av lantbrukets djur har djurskyddsområdet varit till största delen oreglerat inom EU. Endast vissa delområden har omfattats av bestämmelser, t.ex. djurtrans- porter, skydd av värphöns i bur och skydd av kalvar. Genom att rådets direktiv /58/EG om skydd av animalieproduktionens djur antogs vid ministerrådsmötet blev emellertid djurskyddsområdet vad gäller lantbrukets djur som helhet reglerat. Direktivet är ett grund- läggande minimidirektiv som ger generella regler om bl.a. inspektioner, byggnader, foder, stympning och avel. Det kan förväntas att detta grund- läggande direktiv i ett senare skede följs upp med tilläggsbestämmelser som rör varje enskilt djurslag. 16.4.3 Förbud mot avel med djur som är bärare av genetiska defekter är ej förenligt med I har det av djurskyddsskäl varit förbjudet att bedriva avel med nötkreatur som är bärare av en gen för s.k. dubbellårighet, muskel- hypertrofi. Denna har i bedömts som en genetisk defekt. I ett mål vid , det s.k. belgisk-blå-målet, begärde tingsrätten ett förhandsavgörande från i huruvida den svenska lagstiftningen är förenlig med . EG-dom- stolens dom, som avkunnades , innebär att inte har rätt att hindra användning av sperma från vissa nötkreatur med motivering att dessa är bärare av anlag för muskelhypertrofi, om djuren har godkänts för insemination i en annan medlemsstat. 16.4.4 Djursjukdomen BSE Frågor relaterade till BSE har i stor utsträckning satt sin prägel på arbetet inom gemenskapen. Ikraftträdandet av kommissionens beslut 97/534/EG, som bl.a. innehåller bestämmelser om ett totalt förbud mot all användning av s.k. specifikt riskmaterial (SRM), bl.a. ryggmärg och hjärna från nötkreatur, flyttades fram till i ett första skede. Vid ett extrainkallat ministerråd beslöt rådet att skjuta upp ikraftträdandet igen, till . Kommissionen lade fram ett nytt förslag angående SRM-bestämmelser. Medlemsstaterna kunde emellertid inte enas om förslaget och vid jordbruksministermötet beslutades det att skjuta upp ikraftträdandedatumet för kommissionsbeslutet 97/534/EG till . fastställde rådet villkoren för att steg för steg upphäva förbuden i kommissionens beslut 96/239/EG om utförsel av levande nötkreatur och produkter från nötkreatur från och Nord- . De villkor som fastställdes för att lättnader i utförselförbudet skulle kunna medges gällde t.ex. förbud mot utfodring med kött och benmjöl, identifiering av djur och särskilda krav på slakterier. Ett första steg för att lätta på utförselrestriktionerna togs i och med att utförsel av bl.a. urbenat kött från nötkreatur i s.k. certifierade besättningar i Nord- tilläts från . beslutade med enkel majoritet att tillstyrka lättnader för utförsel av bl.a. urbenat nötkött även från övriga delar av , i enlighet med ett s.k. databaserat exportschema DBES. gav sitt stöd för dessa lättnader. Då beslutet emellertid inte kunde fattas med tillräcklig majoritet i ministerrådet antogs bestämmelserna genom kommissionens beslut 98/692/EG. Utförselförbud från Efter omröstning i beslutades att införa tidsbegränsade förbud mot utförsel från av bl.a. levande nötkreatur och produkter från sådana i enlighet med kommissionens beslut 98/653/EG. röstade för ett införande av dessa tidsbegränsade utförselförbud. Förbuden föranleds av att ett relativt stort antal fall av BSE-smitta konstaterats samt att kommissionens inspektörer funnit brister i genomförandet av de försiktighetsåtgärder mot BSE som gemenskapen kommit överens om. Kommissionen har också i beslut 98/272/EG meddelat bestämmelser för epidemiologisk övervakning av Transmissibel Spongiform Encefalopati () i fråga om t.ex. hur många under- sökningar som skall genomföras i medlemsstaterna och beträffande vilka djurarter som skall ingå i undersökningarna. I kommissionens rekommendation 98/477/EG uppmanas medlemsstaterna att helst före lämna in ansökan om erkännande av deras epidemiologiska status beträffande . ansökte hos kommissionen om status som fritt från .