prop · GM031D11 · 1999-01-01 00:00:00 — Insatser har i enlighet med verksamhetsmålen gjorts för att säkerställa en fungerande distribution av bränslen och drivmedel vid höjd beredskap. För elförsörjningen redovisas att vitala funk- tioner inom totalförsvaret inte kan garanteras en säker elförsörjning. Förmågan att prioritera elanvändningen har dock förbättrats genom dels de tekniska och organisatoriska beredskaps- insatser som genomförts, dels det utredningsarbete som initierats rörande priorite- ringar inom energiområdet. finns dock betydande förbättringsbehov inom området. Förmåga finns att i enlighet med verksam- hetsmålen genomföra omvärldsanalyser inom energiområdet från ett beredskapsperspektiv. Vissa insatser har gjorts för att förbättra för- mågan att rapportera, analysera, samordna och leda funktionen Energiförsörjning. Enligt rege- ringens bedömning finns dock brister inom detta område beroende på bl.a. organisatoriska föränd- ringar och brister i de stödsystem som erfordras. När det gäller delfunktionen Elförsörjning finns tillfredsställande förmåga att leda och samordna verksamheten. Detta kan ske från skyddade ledningsplatser. Förmågan att upprätthålla drift och styrning av elsystemet utan ordinarie elförsörjning samt förmågan till s.k. ö-drift har förbättrats i enlighet med verksamhetsmålen. Förmågan att genom- föra reparationer bedöms vara godtagbar. Förmåga finns att använda den beredskap och de resurser som skapas för höjd beredskap vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Inom detta område pågår ett utrednings- och utveck- lingsarbete. Sammantaget innebär de åtgärder som genomförts att funktionens förmåga har förbättrats . Utförsäljningen av för det civila försvarets behov fortsätter planenligt. avslutas den överföring av ansvaret för denna lagring till näringslivet som inleddes . Avvecklingen av de tömda lag- ringsanläggningarna pågår. I budgetpropositionen för redogjordes för en senarelagd avveckling av några anläggningar som är av särskild betydelse från beredskapssyn- punkt. Denna fråga lämnades tills vidare öppen när beslutade om avvecklingen av de ca 40 anläggningarna (prop. 1993/94:141 s. 13). Beredningen har visat att tre bergrums- anläggningar, i olika delar av landet, bör behållas i funktionsdugligt skick ännu någon tid. Alltsedan kärnkraftsprogrammet inleddes har berörda kraftprodu- center hållit särskilda beredskapslager av kärnbränsle. ingicks ett avtal mellan staten och producenterna enligt vilket de senare förband sig att hålla visst lager av anrikat uran och zirkonium. Lagret motiverades av osäker- heten om försörjningsläget för svenskt vidkommande och var dimensionerat för att ge betydande uthållighet i avspärrningssituationer. har vid olika tillfällen informerats om arrangemanget, senast i samband med totalförsvarsproposition (prop. 1990/91:102, bilaga 6, s. 41). Med hänvisning till att man numera uppfattar lagringen som onödig har bolagen begärt att bli lösta från åtagandet. Regeringen gör bedömningen att förhållandena har ändrats i sådan utsträckning att motiven för särskild beredskapslagring bortfallit. Världsmarknaden för kärnbränsle har genomgått stora förändringar och risken för omfattande leveransstörningar bedöms som mycket låg. Genom medlemskapet i EU har dessutom försörjningstryggheten ökat för svensk del. De kommersiella lagren, bränsle under tillverkning och det bränsle som finns i reaktorerna räcker drift. Detta innebär en tillräcklig beredskap. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Regeringens förslag: Att fastställer ett avgiftsuttag för elberedskapsavgiften såvitt avser funktionen Energiförsörjning till ett belopp om sammanlagt under budget- . Tabell 4.24 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (som inte får disponeras) Utfall 1997 100 000 Prognos 1998 200 000 Budget 1999 200 000 Slutsatser Regeringens bedömer att de åtgärder som vid- tagits i syfte att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. Till följd av elsystemets karaktär och samhällets elbero- ende finns det dock betydande brister i förmågan att upprätthålla och återupprätta en fungerande elförsörjning till totalförsvaret och prioriterade energianvändare i samband med störningar vid höjd beredskap. Vidare finns det brister vad gäller förmågan att upprätthålla och återupprätta värmeförsörjningen i samband med sådana störningar. Regeringen bedömer att verksamheten med funktionssamordning och delfunktionen Bränsle- och drivmedelsförsörjning har uppvisat vissa brister, främst till följd av bristande personalresurser. De åtgärder som har vidtagits i syfte att förbättra delfunktionen Elförsörjnings förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. Det är angeläget att upprätthålla en god bered- skap inom energiförsörjningen. Tyngdpunkten i beredskapsarbetet bör läggas på åtgärder som syftar till att säkra en hög tillgänglighet i energi- försörjningen, särskilt elförsörjningen, i störningssituationer och vid höjd beredskap. Följande bör genomföras under : - åtgärder för att säkra uthålligheten i elsystemet, - försök med åtgärder för att öka driftsäker- heten i värmeförsörjningssystemen, - ytterligare utveckla förmåga till omvärlds- bevakning. Ytterligare åtgärder behövs för att komma till rätta med bedömda brister i förmågan att genomföra förbrukningsregleringar. I budgetpropositionen för framgick att vissa grundläggande frågor, speciella för utform- ningen av sådana regleringar inom energiområdet, kommer att ses över. Denna översyn, som i första hand gäller s.k. fredstida kriser och med tyngdpunkten lagd vid driv- medelsransoneringar, är fortfarande i inledningsfasen, bl.a. beroende på överväganden som rör utvecklingen av marknadsförhållandena inom EU och den påbörjade revisionen av EU:s oljelagringsdirektiv (68/414/EEG). För tre oljelagringsanläggningar bör avveck- lingen senareläggas. Anläggningarna bör bibehållas t.o.m. , med en kontrollstation . Merkostnaden för att behålla anlägg- ningarna funktionsdugliga beräknas bli låg. Belopp för detta har räknats in i anslaget. Regeringen avser att frigöra kraftproducenterna års åtagande om beredskapslagring av kärnbränsle och i stället skapa en ordning för effektiv lägesbevakning som bygger på samarbete mellan berörda myndigheter och företag. En sådan bevakning, som även beaktar verksamheten inom Euratoms bränsleförsörjningsbyrå, bedöms ge tillräcklig förvarningstid om sådana förändringar i för- sörjningsläget som skulle motivera särskilda beredskapsåtgärder. De ändrade arrangemangen kommer inte att påverka statsbudgeten. Däremot kommer kraftföretagen att undgå den kostnad som det innebär att utöver normala lager även hålla särskilda beredskapslager. har i en skrivelse redovisat ett uppdrag rörande förmågan att hantera svåra påfrestningar inom elförsörjningen. Regeringen avser att senare för redo- visa bl.a. detta uppdrag i en särskild skrivelse om svåra påfrestningar på samhället i fred. Av Svenska kraftnäts skrivelse framgår att verket bl.a. bedömer att det är angeläget att el- beredskapens regionala organisation också kan utnyttjas i samband med svåra påfrestningar på elförsörjningen i fredstid. Verket föreslår därför att verksamhet med planering, utbildning och övning av krisledning vid svåra störningar i el- försörjningen i fred skall kunna finansieras från anslaget. Regeringen delar Svenska kraftnäts bedömning och tillstyrker verkets förslag. Den aktuella verksamheten är att betrakta som bered- skapsinsatser som syftar till handlingsberedskap för att möta störningar på energiområdet. 5 och nämnder m.m. 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar Kustbevak- ningen, vissa mindre nämnder, , , bidrag till Svenska Röda korset och bidrag till och Försvar, förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor, ersättning för verksamhet vid räddningstjänst. Från och med föreslås omfatta verksamhetsområdet även anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor, se avsnitt 4.5 Anslag, B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 419 484 418 823 827 847 De verksamheter som bedrivs inom verksam- hetsområdet har olika karaktär, vilket innebär att en sammantagen bedömning av verksamhets- området inte kan göras. En närmare beskrivning av utgiftsutveckling, resultatbedömning m.m. ges därför under respektive anslag. 5.2 Anslag C1 Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 408 000 1999 Förslag 438 070 2000 Beräknat 435 208 2001 Beräknat 447 759 har till uppgift att i enlighet med sin instruktion och andra särskilda före- skrifter utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljö- räddning till sjöss. anslagssparande på hänför sig till medel som är avsatta för betalning av framtida räntor och amorteringar för anskaffning av fartyg. För de framtida betalningarna av räntor och amorteringar har av anslaget C1 ställts till regeringens disposition. Regeringens överväganden Resultatinformation I enlighet med uppställda mål har Kustbevak- ningen prioriterat fiskekontroll och yttre gränskontroll. Antalet landnings- kontroller har därför ökat med och antalet kontroller av varor och personer har ökat väsentligt. Omprioritering inom myndighetens verksamhet har dock medfört att det totala antalet kontroller minskat något i förhållande till föregående år. Minskningen har skett såvitt gäller farligt gods, fiske på inre vatten, naturvård, jakt och övervakning av militära områden. Verksam- heten har bedrivits dygnet runt genom närvaro av 16 fartyg och 2 flygplan. har registre- rat 395 oljeutsläpp, att jämföra med då 411 oljeutsläpp registrerades. Eftersom antalet flygtimmar ökat något i förhållande , utan att detta medfört att fler oljeutsläpp re- gistrerats, kan resultatet tyda på en viss minskning av antalet oljeutsläpp. Verksamheten inom miljöräddningstjänsten visar på en god måluppfyllelse vad gäller tidskra- ven och bekämpningsgraden. Det totala antalet operationer har uppgått till 32. Av dessa är drygt hälften bekämpningsoperationer och resterande förebyggande operationer. Av intresse i detta sammanhang är den över- syn som gjort på regeringens uppdrag av informationssystem för att tillgodose den civila havsövervakningens behov av underrättelser om sjöläget. redovisade uppdraget i rapporten sjöinforma- tion. Rapporten har remissbehandlats och ärendet bereds i . Regeringen avser att återkomma till med en närmare redo- görelse i denna fråga i en skrivelse om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Utfall 1997 3 100 Prognos 1998 3 200 Budget 1999 2 500 1 Myndigheten får disponera intäkterna Regeringens förslag: Att godkänner förslaget till investeringsplan för för . Tabell 5.4 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1998 Budget 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Beräknat 2002 KBV 201-202 151,0 0,5 40,0 53,5 52,5 5,0 93,4 44,1 41,2 31,1 37,1 30,0 Summa investeringar 93,9 84,1 94,7 83,6 42,1 75,0 Lån 92,7 84,1 94,7 83,6 42,1 75,0 Försäljningsinkomster 93,9 84,1 94,7 83,6 42,1 75,0 Slutsatser verksamhet har under motsvarat de krav som regeringen ställt. Regeringen bedömer att höga närvaro till sjöss samt en betydande flyg- övervakning skapar förutsättningar för hög beredskap och tidiga insatser både vad gäller miljöräddning och sjöräddning. Vidare bedömer regeringen att detta haft en preventiv verkan vad gäller brottsligheten till sjöss. Under /94 infördes lånefinan- siering av investeringar i anläggningstillgångar för . har belopp för räntor och amorteringar återförts till anslaget. Detta s.k. återlägg har dock beräknats med en kortare avskrivningstid än den som Kustbevak- ningen skall tillämpa. Detta medför att tilldelas ett belopp för räntor och amorteringar som är större än vad de faktiska utgifterna är för . Det stora anslagssparande som härmed uppstår är således avsett att användas för framtida utgifter för räntor och amorteringar. Denna ordning gäller t.o.m. innevarande budgetår. För att nå en överensstämmelse mellan anvisat anslag och förväntade utgifter har regeringen vid beräk- ningen av anslaget utgått från att i stället tilldelas ett belopp som svarar mot de årliga utgifterna för räntor och amorteringar. Regeringen avser därför att föreskriva att utgående anslagssparande från innevarande budgetår skall föras bort som en indragning. Av det föreslagna anslagsbeloppet för har regeringen beräknat för räntor och amorteringar. Tabell 5.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 000 1999 Förslag 12 020 2000 Beräknat 12 235 2001 Beräknat 12 432 Ramanslaget avser vissa mindre nämnder, för totalförsvaret, , bidrag till Svenska Röda korset och bidrag till och Försvar. Anslagssparandet härrör till största delen från . Regeringen avser besluta att av anslagssparande skall föras bort som en indragning. utökas nämndens uppgifter till att även omfatta överklaganden av tjänstetillsättningar inom de allmänna försäkringskassorna. Vissa mindre nämnder Utgifterna för vissa mindre nämnder avser verk- samhet vid , de lokala värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnder inom Försvarsdepartementets verksamhets- område, , och för försvarsuppfinningar. Regeringen beräknar utgifterna för vissa mindre nämnder till för budget- . överväganden Resultatinformation Målet för försvarets verksamhet är att med stöd av föreskrifter och den praxis som nämnden tillämpar avgöra överklagade pliktärenden i sådan tid att den som klagar får besked innan han eller hon skall rycka in till tjänstgöring. Över- klaganden i anställningsärenden skall normalt vara avgjorda senast efter den dag då ärendet kommit in till nämnden. Antalet ärenden hos har minskat . Det förklaras av att repetitionsövningarna har minskat i förhållande till tidigare. Av sammanlagt 2 387 registrerade ärenden var 2 314 pliktärenden. Dessa var till största del uppskovsärenden. Slutsatser Regeringen bedömer att målen för har uppfyllts. Regeringen beräknar utgifterna för till för . Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för är att verka för samordning av viktiga centrala myn- digheters verksamhet inom totalförsvaret i fred. har chefsnämnden, utöver den gängse verksamheten, genom enskilda ledamöter och kanslichefen medverkat i ledningsövningar. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har bedrivits på ett sådant sätt att målet har uppnåtts . Regeringen beräknar utgifterna för Totalför- svarets chefsnämnd till . Bidrag till Svenska Röda korset Svenska Röda korset får bidrag av staten för att organisera en nationell upplysningsbyrå som främst i krig skall bedriva verksamhet enligt folk- rättsliga konventioner som syftar till att underlätta kontakten med och återfinnandet av krigsfångar och civilinternerade. Regeringens överväganden Resultatinformation Svenska Röda korset har bedrivit verksamhet som motsvarar målet för stats- bidraget. Slutsatser Regeringen beräknar bidrag till Svenska Röda korset till . Bidrag till och Försvar Regeringens överväganden Resultatinformation Av och årsbe- rättelse framgår att en omfattande verksamhet bedrivits med informationskonferenser, kurser, studieresor och studiebesök om säkerhetspolitik och totalförsvarsrelaterade frågor. Verksamheten syftar till att utveckla intresse- gemenskapen mellan medborgarna och totalförsvaret. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten mot- svarar målet för statsbidraget. Regeringen beräknar bidrag till och Försvar till för . C3 : Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 0 1999 Förslag 25 000 2000 Beräknat 25 000 2001 Beräknat 25 000 Under anslaget, som disponeras av Statens rädd- ningsverk, utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Medel utbetalas enligt de grunder som anges kompletteringsproposition (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FöU11, rskr. 1985/86:345, prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:FiU29, rskr. 1985/86:361) om före- byggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Under har Ale, , och kommuner erhållit ersättning. C4 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 0 1999 Förslag 20 000 2000 Beräknat 20 000 2001 Beräknat 20 000 Under anslaget, som disponeras av Statens rädd- ningsverk, utbetalas vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda rädd- ningsinsatser, bekämpningsoperationer till sjöss samt för utredning av allvarliga olyckor. Det statliga finansieringsansvaret är styrt av rädd- ningstjänstlagen (1986:1102). Oförutsedda händelser kan medföra att utgifterna inte ryms inom den maximala kreditmöjligheten. I de fall ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas bör detta ramanslag utgöra ett av de anslag som får överskridas i enlighet med regeringens förslag om utgiftsbemyndiganden i den reviderade finansplanen. Under har ersättning lämnats till nio kommuner. Fyra kommuner har fått ersättning i samband med skogsbränder och tre kommuner i samband med olyckor vid transport av farligt gods. De största enskilda utbetal- ningarna har gått till kommun, , med anledning av skogsbrand och kommun, , med anledning av jordskred. C5 : Samhällets skydd mot olyckor Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 1, 2 328 213 2000 Beräknat 334 863 2001 Beräknat 341 554 1 Nytt anslag fr.o.m. . 2 Till och med har utgifter för fredsräddningstjänsten beräknats under anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. beräknas utgifterna under förevarande anslag. Under anslaget, som disponeras av Statens rädd- ningsverk, ingår verksamheterna samhällets räddningstjänst, säkerheten vid verksamheter med särskilda risker, den enskilda människans förmåga samt den internationella verksamheten. Till och med innevarande budgetår har dessa verksamheter beräknats under anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och rädd- ningstjänst. För att erhålla en mer enhetlig redovisning föreslår regeringen under det angivna anslaget en uppdelning av de verksamheter som redovisas där. Regeringen föreslår således att verksamheten Samhällets skydd mot olyckor fr.o.m. i stället beräknas under förevarande anslag. Regeringens överväganden Resultatinformation Utöver den redovisning av verksamheten som återfinns under anslaget B3 Funktionen Befolk- ningsskydd och räddningstjänst (avsnitt 4.5) har genomfört utbildning av brandbefäl för att kunna utföra brandorsaks- utredningar som redovisar såväl brandorsak som brandförlopp. Till och med har ca 300 utredningar gjorts. Underlaget har delgetts ansvariga myndigheter och branschorganisationer, vilket har resulterat i att myndigheter och tillverkare har vidtagit åtgärder i syfte att minska och förhindra bränder. Under har på regeringens uppdrag och i samverkan med myndigheter och organisationer tagit fram ett handlingsprogram som syftar till att förbättra den enskilda människans förmåga att agera på rätt sätt vid olyckor, katastrofer och störningar i viktiga infrastruktursystem. Programmet omfattar bl.a. säkerhetsmedvetande, första hjälpen, vattensäkerhet, brandskydd samt ett program för utbildning i skolan. Regeringen har vidare gett Statens räddnings- verk i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter och organisationer redovisa even- tuella brister i alarmeringen av och statlig räddningstjänst över larmnumret 112. har även i uppdrag att verka för att underlätta rekryteringen av kvinnor till . För den internationella verksamheten kan med nuvarande beredskapsnivå en insats genomföras med en räddningsstyrka och tre stödstyrkor. har också inom miljömålsarbetet erhållit ett särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbarhet. har lämnat en redo- visning av tillsynen över länsstyrelsernas verksamhet inom räddningstjänstområdet. Av rapporten framkommer bl.a. att så gott som samtliga länsstyrelser bedöms uppfylla de upp- gifter som länsstyrelserna har enligt räddningstjänstlagen (1986:1102). Räddnings- verket avser att utveckla sitt stöd till länsstyrelserna genom att bl.a. medverka i tillsy- nen av den kommunala räddningstjänsten. Beträffande frivilligverksamheten hänvisas till avsnitt 4.5 B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Slutsatser Regeringen anser att det är viktigt att även i fort- sättningen prioritera insatser för att förebygga olyckor och begränsa skador bl.a. genom det fleråriga utvecklings- och handlingsprogrammet för att minska antalet bränder. Säkerheten vid verksamheter med särskilda risker skall förbätt- ras bl.a. genom en uppbyggnad av regionala resursbaser mot kemikalieolyckor och erfaren- hets- och kunskapsinsamling från olyckor med farliga ämnen samt sanerings- och återställnings- arbeten. Under anslaget beräknas även utgifter för handlingsprogrammet för att förbättra männi- skans förmåga att agera på rätt sätt vid såväl vardagens olyckor som vid större olyckor, kata- strofer och störningar i viktiga infrastruktursystem. skall fortsätta att upprätthålla beredskap för att genomföra internationella katastrof- och räddningsinsatser samt kunna medverka i återuppbyggnadsinsatser i katastrofdrabbade länder. 6.1 Omfattning Verksamheten har till huvudsaklig uppgift att stödja övriga verksamhetsområden inom utgifts- området. Den finansieras huvudsakligen genom avgifter men även till del genom anslag över statsbudgeten. I verksamhetsområdet ingår myndigheterna , , , , , Försvarets forsknings- anstalt och Flygtekniska försöksanstalten samt anslaget D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisa- tioner inom totalförsvaret. 6.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 932 968 977 966 978 988 6.3 Resultatbedömning Regeringen bedömer att de i verksamhets- området ingående myndigheterna i huvudsak har nått de myndighetsvisa mål som god- kände totalförsvarsbeslut. Ytterligare resultatbedömning redovisas under respektive myndighetsavsnitt. 6.4 Revisionens iakttagelser har lämnat en revisions- berättelse med invändning för . Regeringens bedömning och åtgärder med anledning härav redovisas under avsnittet . 6.5 Icke anslagsfinansierade myndigheter är en central förvaltnings- myndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. verksamhet finansieras med avgiftsinkomster. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Det övergripande målet för Fortifikationsver- ket är att fastigheterna skall förvaltas så att: - god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, - ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas för brukarna på konkurrenskraftiga villkor, - fastigheternas värden bevaras på en för äga- ren och brukaren långsiktig lämplig nivå. skall inom ramen för de övergripande målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar under försvars- beslutsperioden. Hänsyn till miljö och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att för låta Fortifika- tionsverket ta upp lån i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler intill ett sammanlagt belopp av 3 . Regeringens överväganden Resultatbedömning omsättning för uppgick till ca . Stats- kapitalet uppgick till ca . En avkastningsränta om på detta kapital har inbetalats till statsverket. Verksamhetsgrenen Anskaffning har präglats av den omfattande omplaneringen inom Försvarsmakten, vilket resulterat i att ett antal investeringsobjekt senarelagts eller utgått. Detta har medfört ett underskott för verksamhets- grenen på för . Projekt för har avslutats . Anskaffningarna har i huvudsak genomförts enligt upprättade planer samt enligt överenskomna kostnader och produktionstider.