prop · GM03130 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid upprättandet av balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall följande iakttas: 1. Företaget skall förutsättas fortsätta sin verksamhet. Samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. Värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall, delpos- terna skall göras med iakttagande av rimlig försiktighet. Detta innebär särskilt att a) endast under räkenskapsåret konstaterade intäkter får tas med i resultaträkningen, b) hänsyn skall tas till alla förutsebara och möjliga förluster och ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förluster eller förpliktelser blir kända först efter räkenskapsårets utgång men före upprättandet av årsredovisningen, och att c) hänsyn skall tas till värdenedgångar oavsett om resultatet för räken- skapsåret är en vinst eller en förlust. Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret skall tas med oavsett tidpunkten för betalningen. De olika beståndsdelar som balansräkningens poster och, i förekom- mande fall, delposter består av skall värderas var för sig. Tillgångar och avsättningar eller skulder får inte kvittas mot var- andra. Inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot varandra. Den ingående balansen för ett räkenskapsår skall stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret. Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med 2 och 3 §§, får avvikelse göras från vad som föreskrivs i första stycket. I så fall skall upplysning om skälen för avvikelsen och en bedömning av dess effekt på företagets ställning och resultat lämnas i en not. (Jfr 2 kap. 4 § i kommitténs förslag.) Ändringarna är av samma slag som ändringen i 3 §. 2 kap. 7 § I aktiebolag, ekonomiska föreningar och andra företag, som företräds av en styrelse, skall årsredovisningen skrivas under av samtliga styrelse- ledamöter. Om en verkställande direktör är utsedd, skall även denne skriva under årsredovisningen. I handelsbolag skall årsredovisningen skrivas under av samtliga obe- gränsat ansvariga delägare. I stiftelser med anknuten förvaltning skall årsredovisningen skrivas under av förvaltaren eller, om ett handelsbolag är stiftelsens förvaltare, av samtliga bolagsmän som företräder bolaget. I övriga företag skall årsredovisningen skrivas under av den redo- visningsskyldige eller dennes ställföreträdare. Om någon av dem som undertecknar årsredovisningen har anmält en avvikande mening, skall yttrandet fogas till redovisningen. I fall som avses i första stycket gäller detta dock endast om den avvikande meningen har antecknats till styrelsens protokoll. Årsredovisningen skall innehålla uppgift om den dag då den under- tecknades. (Jfr 2 kap. 7 § i kommitténs förslag.) I första stycket och de nya tredje och fjärde styckena har det tagits in regler om hur årsredovisningen för ekonomiska föreningar, stiftelser och de övriga företag som kan vara skyldiga att upprätta årsredovisning skall undertecknas. Kompletteringarna överensstämmer i huvudsak med gällande rätt (jfr 9 kap. 2 § andra stycket föreningslagen, 3 kap. 9 § stiftelselagen och 2 kap. 2 § tredje stycket årsredovis- ningslag). 3 kap. Balansräkning och resultaträkning Kapitlet motsvarar i väsentliga delar det tidigare 3 kap. En del tillägg och ändringar har gjorts. Paragrafindelningen har också förändrats. Ändringar i förhållande till kapitlets tidigare lydelse har markerats med kursiv text. 3 kap. 1 § Balansräkningen skall i sammandrag redovisa företagets samtliga tillgångar, avsättningar och skulder samt eget kapital på balansdagen. Ställda panter och ansvarsförbindelser skall tas upp inom linjen. (Jfr 3 kap. 1 § i kommitténs förslag.) Ändringen är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 3 kap. 2 § Resultaträkningen skall i sammandrag redovisa företagets samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret. (Jfr 3 kap. 3 § i kommitténs förslag.) Ändringen är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 3 kap. 3 § Balansräkningen skall upprättas enligt den uppställningsform som anges i bilaga 1 till denna lag. Resultaträkningen skall upprättas enligt någon av de uppställningsformer som anges i bilagorna 2 och 3. Byte av uppställningsform för resultaträkningen får ske endast om det finns särskilda skäl och är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Vid sådant byte skall upplysning om skälen för bytet lämnas i en not. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Som en följd av att 1 kap. 1 § har fått en ny lydelse har den tidigare bilagan 1 till lagen kunnat utmönstras. De bilagor som har betecknats 2 4 har därför erhållit beteckningarna 1 3. Detta har föranlett ändringar i förevarande paragrafs första stycke. 3 kap. 4 § Posterna i balansräkningen och resultaträkningen skall tas upp var för sig i den ordningsföljd som anges för respektive uppställningsform. I fråga om poster som föregås av arabiska siffror skall de avvikelser göras som är betingade av verksamhetens särskilda inriktning. Andra poster än de som finns upptagna i uppställningsformerna får tas upp, om de nya posternas innehåll inte täcks av uppställningsformernas poster. Posterna får delas in i delposter. Om delar av en post har tillkommit på ett sådant sätt eller är av sådan storlek att det är av betydelse med hänsyn till kravet i 2 kap. 3 § på en rättvisande bild att de redovisas särskilt, skall de tas upp i delposter. Kompletterande poster skall ges beteckningar som tydligt anger vad som ingår i posten. Poster som föregås av arabiska siffror får slås samman, 1. om de är av ringa betydelse med hänsyn till kravet i 2 kap. 3 § på rättvisande bild, eller 2. om sammanslagningen främjar överskådligheten och posterna och, i förekommande fall, delposterna anges i not. (Jfr 3 kap. 6 § i kommitténs förslag.) Med hänsyn till att lagens tillämpningsområde är begränsat till företagsformer som typiskt sett är inriktade på näringsverksamhet har ordet rörelse i andra stycket bytts ut mot verksamhet . 3 kap. 5 § För varje post eller delpost i balansräkningen, resultaträkningen och sådana noter som avses i 4 § fjärde stycket 2 skall beloppet av mot- svarande post för det närmast föregående räkenskapsåret anges Om företaget har ändrat principerna för värdering, klassificering eller indelning i poster eller delposter, skall posterna för det närmast före- gående räkenskapsåret räknas om eller ändras på det sätt som behövs för att de skall kunna jämföras med räkenskapsårets poster på ett menings- fullt sätt. Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§, får avvikelse från vad som föreskrivs i andra stycket göras. I så fall skall upplysning om skälen för avvikelsen anges i en not. (Jfr 3 kap. 7 § i kommitténs förslag.) Ändringen i andra stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. Särskilda poster i en ekonomisk förenings balansräkning och resultaträkning 3 kap. 6 § Fordran på insats i en ekonomisk förening får inte tas upp som tillgång. Redovisningen av fullgjorda insatser får göras så att i balansräkningen anges samt hur mycket därav som inte har fullgjorts, varefter skillnaden de betalda insatserna utförs som en särskild post under eget kapital. Första stycket gäller även vid redovisningen av fullgjorda upplåtelse- avgifter i en bostadsrättsförening. (Jfr 3 kap. 2 § i kommitténs förslag.) Paragrafen, som saknar tidigare motsvarighet i 3 kap., innehåller bestämmelser om vissa särskilda poster i en ekonomisk förenings balansräkning. Bestämmelsen i första stycket motsvarar de bestämmelser som har funnits i 9 kap. 7 § tredje stycket första och andra meningen föreningslagen. Föreskriften i andra stycket motsvarar de bestämmelser som har funnits i 9 kap. 26 § andra meningen bostadsrättslagen (1991:614). 3 kap. 7 § I resultaträkningen för en ekonomisk förening skall sådan överskotts- utdelning som avses i 10 kap. 1 § andra stycket 1 lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar tas upp som en särskild kostnadspost. (Jfr 3 kap. 4 § i kommitténs förslag.) Bestämmelsen är ny och innehåller, liksom 6 §, en särskild bestäm- melse avseende ekonomiska föreningar. Bestämmelsen har tidigare funnits i 9 kap. 6 § andra stycket andra meningen föreningslagen. Större periodiseringsposter 3 kap. 8 § Större belopp som ingår i posterna Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter och Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter skall specificeras i balansräkningen eller i en not. Första stycket gäller inte i fråga om företag, i vilka 1. antalet anställda i medeltal uppgått till högst tio, och 2. tillgångarnas nettovärde enligt fastställd balansräkning för det senaste räkenskapsåret uppgår till högst . (Jfr 3 kap. 8 § i kommitténs förslag.) Paragrafen har tidigare betecknats 3 kap. 6 §. Ändringen i andra stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. Avsättningar 3 kap. 9 § Som avsättningar skall sådana förpliktelser redovisas som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår och som på balansdagen är säkra eller sannolika till sin förekomst men ovissa till belopp eller till den tidpunkt då de skall infrias. Avskrivningar och nedskrivningar får inte redovisas som avsättningar. (Jfr 3 kap. 9 § i kommitténs förslag.) En motsvarande bestämmelse har tidigare funnits i 4 kap. 16 §. Den har utformats som en klassificeringsregel med anknytning till balans- räkningen och det har därför ansetts naturligt att ta in den i 3 kap. i stället för i 4 kap. Någon saklig ändring när det gäller innebörden av begreppet avsättning är inte avsedd (jfr avsnitt 15.2.1). 3 kap. 10 § Större avsättningar som i balansräkningen har tagits upp under posten Övriga avsättningar skall specificeras i balansräkningen eller i en not. Första stycket gäller inte företag som avses i 8 § andra stycket. (Jfr 3 kap. 10 § i kommitténs förslag.) Bestämmelsen har flyttats från 4 kap. 17 §. Ändringen i andra stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. Resultaträkning i förkortad form 3 kap. 11 § Om det är motiverat av konkurrensskäl, får posterna 1 6 i bilaga 2 respektive posterna 1 3 och 6 i bilaga 3 slås samman till en post benämnd bruttovinst eller bruttoförlust. Detta gäller dock inte om företaget är ett sådant företag som avses i 2 kap. 1 § andra stycket. Ett företag som slår samman poster enligt första stycket skall i resultaträkningen, i anslutning till posten bruttovinst eller bruttoförlust, lämna uppgift om nettoomsättningen. Företaget skall i en not upplysa om skälen för sammanslagningen. Uppgift om nettoomsättningen får dock utelämnas om det är motiverat och medger det. (Jfr 3 kap. 11 § i kommitténs förslag.) Paragrafen har tidigare betecknats som 3 kap. 7 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om s.k. förkortad resultaträkning. Skälen bakom ändringen har behandlats i avsnitt 15.3. Den nya lydelsen av paragrafens första stycke innebär att det inte längre uppställs något krav på myndighetsdispens för att de aktuella posterna skall få slås samman. måste det dock finnas kon- kurrensskäl för att sammanslagning skall få ske. Det åligger revisorn att inom ramen för granskningen av årsredovisningen prövas om så är fallet. En remissinstans har förordat att begreppet konkurrensskäl ersätts med begreppet väsentliga konkurrensskäl . Någon sådan ändring har inte ansetts nödvändig. Det förtjänar emellertid att understrykas att begreppet konkurrensskäl i hittillsvarande praxis har tolkats förhållandevis rest- riktivt. Någon förändring av begreppets innebörd är inte avsedd. I andra stycket har uppställts ett nytt upplysningskrav. Bolag som slår samman poster enligt första stycket skall lämna särskild uppgift om sin nettoomsättning. Bestämmelsen innebär att den nettoomsättningsuppgift som bakas in i posten bruttovinst eller bruttoresultat måste redovisas i resultaträkningen i anslutning till den posten. Det räcker alltså inte att redovisa uppgiften i en not. Liksom tidigare måste företaget dessutom redovisa skälen för samman- slagning av poster. Detta skall göras i en not. Kravet på upplysning om nettoomsättning är förenat med en dispensmöjlighet. Dispens förutsätter att det finns konkurrensskäl för att utelämna uppgiften. Det handlar här om sådana situationer då ett offentliggörande av uppgiften skulle göra det möjligt för bolagets konkurrenter att vidta för bolaget skadliga åtgärder. Regeringens praxis vid tillämpningen av paragrafen i dess hittillsvarande lydelse bör härvid kunna tjäna till ledning. 3 kap. 12 § Nettoomsättningen skall omfatta intäkter från försålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet. Avdrag skall göras för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen. (Jfr 3 kap. 12 § i kommitténs förslag.) Paragrafen har tidigare betecknats som 3 kap. 8 §. Ändringen är av samma slag som i 2 kap. 3 §. Extraordinära intäkter och kostnader 3 kap. 13 § Intäkter och kostnader i annan verksamhet än företagets normala verksamhet skall redovisas som extraordinära intäkter och kostnader. Extraordinära intäkter och kostnader skall specificeras till storlek och art i en not. Andra stycket gäller inte företag som avses i 8 § andra stycket. (Jfr 3 kap. 13 § i kommitténs förslag.) Paragrafen har tidigare betecknats som 3 kap. 9 §. Ändringarna i första och tredje styckena är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 4 kap. 1 § Med anläggningstillgång förstås tillgång som är avsedd att stadigvarande brukas eller innehas i verksamheten. Med omsättningstillgång förstås annan tillgång. Om företaget drivs av en fysisk person eller ett dödsbo, får djur i jordbruk eller renskötsel anses som omsättningstillgång oavsett avsikten med innehavet. (Jfr 4 kap. 1 § i kommitténs förslag.) Ändringen i första stycket är av samma slag som ändringen i 3 kap. 4 §. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar närmast den bestämmelse som har funnits i 10 § första stycket tredje meningen jordbruks- bokföringslagen. Bestämmelsen är emellertid inte längre tvingande. Skälen till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.3. 4 kap. 2 § Utgifter för forsknings- och utvecklingsarbeten och liknande arbeten som är av väsentligt värde för rörelsen får tas upp som immateriell anläggningstillgång. Detsamma gäller utgifter för kon- cessioner, patent, licenser, varumärken, hyresrätter och liknande rättig- heter och tillgångar samt ersättning som vid förvärv av rörelse överstiger det behållna värdet av de tillgångar som förvärvats och de skulder som övertagits (goodwill). Utgifter för företagsbildning, ökning av aktiekapitalet eller mot- svarande eller för företagets förvaltning får inte tas upp som tillgång. (Jfr 4 kap. 2 § i kommitténs förslag.) Ändringarna i andra stycket sammanhänger med att lagens tillämp- ningsområde har utvidgats. 4 kap. 6 § Ett aktiebolags eller en ekonomisk förenings materiella eller finansiella anläggningstillgångar som har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde enligt 3 §, 4 § första stycket, 5 § första tredje styckena och 12 § får skrivas upp till högst detta värde. Uppskrivning får dock ske endast om uppskrivningsbeloppet används för avsättning till en uppskrivningsfond eller, i aktiebolag, för ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission. I samband med uppskrivningar skall det i en not lämnas upplysning om hur uppskrivningsbeloppet har behandlats skattemässigt. Avskrivningar och nedskrivningar av den tillgång som har skrivits upp skall efter uppskrivningen beräknas med utgångspunkt i det uppskrivna värdet. (Jfr 4 kap. 6 § i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om uppskrivning av materiella och finansiella anläggningstillgångar. Enligt årsredovisningslagens gällande lydelse får endast aktiebolag göra uppskrivningar. Det sammanhänger med att uppskrivningsbeloppet måste avsättas till bundet eget kapital, antingen genom avsättning till uppskrivningsfond eller genom ökning av aktiekapitalet. Att de handelsbolag som omfattas av årsredovisningslagen inte har kunnat skriva upp sina tillgångar beror på att ett handelsbolag saknar bundet eget kapital. Enligt 9 kap. föreningslagen har det varit möjligt att göra uppskriv- ningen för avsättning till uppskrivningsfond. Denna möjlighet har överförts till årsredovisningslagen och kommer till uttryck i förevarande paragrafs första stycke. Det nya regelverket skiljer sig dock från det gamla vad gäller möjligheterna att upplösa uppskrivningsfonden. Enligt föreningslagen fick belopp från uppskrivningsfonden tas i anspråk för kvittning mot nedskrivning. Den möjligheten finns inte kvar. Upp- skrivningsfonden i en ekonomisk förening kan i stället upplösas endast enligt bestämmelserna i 8 §. Andra företag än aktiebolag och ekonomiska föreningar har överhuvudtaget inte någon möjlighet att göra uppskrivningar. Det sammanhänger med att de saknar bundet eget kapital; någon i lag reglerad möjlighet att binda uppskrivningsbeloppet i företaget finns alltså inte. I 15 § bokföringslag har funnits en bestämmelse om att uppskrivning kan ske om uppskrivningsbeloppet kvittas mot en gjord nedskrivning. Den bestämmelsen saknar helt motsvarighet i årsredovisningslagen. 4 kap. 7 § Ett aktiebolag får ta uppskrivningsfonden i anspråk för 1. ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission, 2. täckning av förlust enligt fastställd balansräkning när förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital. Ett beslut att ta uppskrivningsfonden i anspråk för att täcka en förlust enligt första stycket 2 får fattas endast efter revisorernas hörande. Innan har förflutit från beslutet får vinstutdelning beslutas endast om rätten ger tillstånd till det eller om aktiekapitalet har ökats med minst ett belopp som motsvarar den förlust som har blivit täckt med upp- skrivningsbelopp. I fråga om rättens tillstånd gäller 6 kap. 6 § tredje femte styckena aktiebolagslagen (1975:1385). (Jfr 4 kap. 7 § i kommitténs förslag.) Enligt den tidigare lydelsen av första stycket fick en uppskrivningsfond alltid tas i anspråk på det sätt som anges i stycket. Eftersom uppskriv- ningsfonder enligt årsredovisningslagen enbart kunde förekomma i aktiebolag, fick dock bestämmelsen i praktiken betydelse enbart för aktiebolag. När lagens tillämpningsområde nu utsträcks till ekonomiska förening- ar, uppkommer frågan hur belopp som en ekonomisk förening har avsatt till uppskrivningsfonden (se 6 §) skall kunna tas i anspråk. Förenings- lagen har inte medgett att föreningar använder uppskrivningsfonden för ökning av aktiekapitalet eller för täckning av förlust. Den nya regleringen av föreningars redovisningsskyldighet innebär i detta avseende ingen ändring i sak. Av detta följer att uppskrivningsfonden i en ekonomisk förening kan tas i anspråk endast på det sätt som anges i 8 §, dvs. vid avskrivning eller nedskrivning av den uppskrivna tillgången överförs ett belopp mot- svarande avskrivningen eller nedskrivningen till fritt eget kapital och vid avyttring av tillgången överförs den del av fonden som motsvarar tillgången till fritt eget kapital. 4 kap. 9 § Omsättningstillgångar skall, om inte annat följer av 10 eller 12 §, tas upp till det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet på balansda- gen. Med anskaffningsvärde förstås, om inte annat följer av 11 §, utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning. Vid bestämmandet av anskaff- ningsvärdet tillämpas 3 § andra fjärde styckena. Med det verkliga värdet avses försäljningsvärdet efter avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om det finns särskilda skäl, får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet, i förekommande fall med avdrag för inkurans, eller något annat värde som är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Med återanskaffningsvärde avses det belopp som motsvarar den utgift för anskaffandet som företaget skulle ha haft, om tillgången anskaffats på balansdagen. Om företaget drivs av en fysisk person eller ett dödsbo, får djur i jordbruk eller renskötsel värderas till det värde som fastställs av . (Jfr 4 kap. 9 § i kommitténs förslag.) Ändringen i fjärde stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. Femte stycket, som är nytt, motsvarar närmast den bestämmelse som har funnits i 10 § andra stycket första meningen jordbruks- bokföringslagen. En värdering av djur enligt de principer som eljest gäller kan ibland vara komplicerad för den enskilde jordbrukaren. Det har därför ansetts lämpligt att till årsredovisningslagen överföra den möjlighet till schablonmässig värdering som jordbruksbokföringslagen har gett. Schablonregeln kan endast tillämpas i fråga om djur som har klassificerats som omsättningstillgång (jfr 4 kap. 1 §). Om den inte utnyttjas, gäller de allmänna bestämmelserna om värdering av omsätt- ningtillgångar. Bestämmelsen har i förhållande till bestämmelsen i jordbruksbokföringslagen utvidgats till att omfatta även enskilt bedriven renskötsel. 4 kap. 11 § Anskaffningsvärdet för varulager av likartade tillgångar får beräknas enligt först-in-först-ut-principen, enligt vägda genomsnittspriser eller enligt någon annan liknande princip. Sist-in-först-ut-principen får inte tillämpas. Om det värde som framkommer vid en sådan beräkning väsentligt avviker från varulagrets verkliga värde på balansdagen, skall skillnads- beloppet anges i en not med fördelning på de i balansräkningen upptagna posterna. Det verkliga värdet skall därvid beräknas enligt 9 § tredje stycket första meningen. Bestämmelsen i andra stycket gäller inte företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket. (Jfr 4 kap. 11 § i kommitténs förslag.) Ändringen i tredje stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 4 kap. 12 § Materiella anläggningstillgångar, råvaror och förnödenheter som omsätts och vilkas sammantagna värde är av underordnad betydelse för företaget, får tas upp till en bestämd mängd och ett fast värde, om deras kvantitet, värde och sammansättning inte varierar väsentligt. (Jfr 4 kap. 12 § i kommitténs förslag.) Ändringen är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 4 kap. 14 § Egna aktier får inte tas upp till något värde. Vid värdering av ett moderföretags andelar i ett dotterföretag skall andelar som dotterföretaget äger i moderföretaget inte anses ha något värde. (Jfr 4 kap. 14 § i kommitténs förslag.) Ändringarna i andra stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 5 kap. 1 § Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsredovisningen innehålla de upplysningar som anges i 2 26 §§. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet i 2 kap. 2 §, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Lämnas upplysningarna i noter, skall hänvisning göras vid de poster i balansräkningen eller resultaträkningen till vilka de hänför sig. (Jfr 5 kap. 1 § i kommitténs förslag.) Ändringen i första stycket är föranledd av att vissa paragrafer, till vilka texten hänvisar, har fått nya beteckningar. 5 kap. 6 § Om företagets verksamhetsgrenar eller geografiska marknader avviker betydligt från varandra, skall uppgift lämnas om nettoomsättningens fördelning på verksamhetsgrenarna och marknaderna. Bedömningen av om företagets verksamhetsgrenar och marknader avviker betydligt från varandra skall göras med hänsyn till hur företaget normalt organiserar försäljningen av varor och tjänster. Första stycket gäller inte företag som tillämpar 3 kap. 11 §. Bestäm- melsen om nettoomsättningens fördelning på geografiska marknader gäller inte heller företag som avses i 3 kap. 8 § andra stycket. (Jfr 5 kap. 6 § i kommitténs förslag.) I första stycket har ordet rörelsegrenar bytts ut mot verksam- hetsgrenar . Anledningen till detta är att lagen i sin nya lydelse är tillämplig även på företag som i normala fall inte bedriver rörelse, t.ex. ideella föreningar och registrerade trossamfund. Ändringarna i andra stycket är av samma slag som ändringen i 2 kap. 3 §. 5 kap. 7 §