prop · GM0322 · 1999-01-01 00:00:00 — Som exempel på detta legitima intresse anges följande. "När det gäller radonmätningar blir konsekvensen av nuvarande regel t.ex. att en hyresgäst kan nekas att få ta del av mätresultat avseende hans lägenhet som en miljö- och hälsoskyddsnämnd utfört på uppdrag av fastighetsäga- ren. Inte heller kan en enskild som avser att lämna sina barn hos en privat dagmamma kontrollera eventuella mätresultat beträffande dagmammans bostad." Vid en sammanvägning härav och det förhållandet att det enligt nuvarande sekretessregler för uppdragsmyndigheter endast föreligger möjlighet för regeringen att vid sin dispensprövning beakta omständig- heter som rör människors hälsa anses övervägande skäl tala för att be- gränsa uppdragssekretessen i 8 kap. 9 § sekretesslagen. En grundtanke bakom offentlighets- och sekretessregleringen är att sekretess inte skall gälla för uppgifter annat än om det verkligen behövs. De avvägningar mellan de motstående intressena av offentlighet och sekretess som gjor- des när den nuvarande sekretesslagen utarbetades grundades på ett om- fattande utredningsarbete. De principer som ligger till grund för lagens bestämmelser bör därför inte frångås om det inte föreligger starka skäl för det. Det sagda hindrar inte att en fortlöpande översyn av sekretessla- gen skall göras allteftersom behov uppkommer. Promemorian hänvisar i huvudsak till ett tidigare lagstiftningsärende om begränsning av sekretes- sen för uppgifter inom hälso- och miljöområdet. kan vissa uppgifter som en myndighet inhämtat i sin tillsynsverksamhet offentliggöras trots att det kan skada företaget, om intresset av allmän kännedom om förhållande som rör bl.a. människors hälsa är av sådan vikt att uppgifterna bör lämnas ut (se 8 kap. 6 och 7 §§ sekretesslagen och sekretessförordningen (1980:657) med bilaga). Det förhållandet att lagändringar redan skett beträffande sekretess i den statliga och kommu- nala tillsynsverksamheten torde dock inte utan vidare kunna anföras till stöd för en ändring av sekretessbestämmelserna gällande uppdragsverk- samhet. Enligt kammarrättens mening måste en klar åtskillnad göras mellan sådana uppgifter som lämnas eller på annat sätt erhålls i upp- dragsverksamhet. Det sistnämnda förfarandet är frivilligt och den en- skilde kan ofta välja ett privat alternativ. Vidare är det här fråga om sek- retess av närmast förtroendekaraktär, vilket skiljer detta fall från det förstnämnda fallet. Det finns avsevärd risk för att uppdragsgivare kom- mer att avstå från att lämna uppdrag till myndigheter om sekretessen be- gränsas i enlighet med förslaget. I promemorian upptas endast radonmät- ningar som exempel på sådana fall där allmänheten har ett berättigat in- tresse av insyn. Vad gäller övrig verksamhet som omfattas av bestäm- melsen, såsom uppdragsforskningen vid universitet och högskolor, sak- nas helt underlag för en bedömning av de verkningar den nya bestäm- melsen skulle medföra. I promemorian påpekas att rådets direktiv /313/EEG av om rätt för varje fysisk och juridisk per- son att ta del av miljöinformation som finns hos offentliga myndigheter utgör skäl för en inskränkning av sekretessen på det sätt som föreslås. Direktivet är ett s.k. minimidirektiv med artikel 130s i som rättslig grund. Enligt artikel 3.2 sjätte strecksatsen får medlemsstaterna föreskriva att en begäran skall avslås om materialet erhållits från en tredje part om denne inte varit skyldig att tillhandahålla detta. Denna be- stämmelse torde, enligt promemorian, dock inte vara tillämplig i fall då det är myndigheten som sammanställer och på olika sätt bearbetar mate- rial, även om detta erhållits från enskild. En sådan tolkning av bestäm- melsen i direktivet är emellertid inte självklar utan det kan lika gärna hävdas att nu gällande bestämmelser om uppdragssekretess överens- stämmer med direktivet. I annat fall borde ju direktivet redan ha föranlett en ändring av sekretesslagen (artikel 9.1). Enligt kammarrättens mening är underlaget för förslaget alltför knapphändigt för att det skall vara möj- ligt att bedöma om den föreslagna bestämmelsen är lämplig. Härtill kommer att det enligt nuvarande sekretessbestämmelser finns möjlighet för regeringen att ge dispens och vid sin dispensprövning beakta omstän- digheter som rör människors hälsa. Hur denna dispensprövning använts framgår inte av promemorian. Särskilt om föreslagen lydelse av 8 kap. 9 § andra stycket sek- retesslagen (1980:100) : Den nya meningen i 9 § första stycket innebär att sekretessen begränsas under förutsättning att det finns intresse av att för- hållandet kommer till allmän kännedom. Är inte denna förutsättning upp- fylld gäller alltså sekretessen. Det innebär att en statlig tillsynsmyndighet inte kan få tillgång till uppgifter såvida tillsynsmyndigheten inte har för avsikt att offentliggöra uppgiften. Det räcker alltså inte att tillsynsmyn- digheten endast vill ha underlag för att avgöra om det finns förutsätt- ningar för ett ingripande mot det företag som har lämnat provningsupp- draget till uppdragsmyndigheten i fråga. Följande exempel kan belysa frågan. kan vid en uppdragsprovning som rör en diskmaskins funktion upptäcka en säkerhetsbrist i en elkom- ponent. Verket kan då inte underrätta tillsynsmyndigheten, vilket i detta fall är , om denna brist så länge en- dast vill utreda frågan vidare. Om vårt laboratorium skulle upptäcka att en leksak är farlig kan laboratoriet inte underrätta den enhet inom Kon- sumentverket som utövar tillsyn enligt produktsäkerhetslagen. En sådan lösning är inte tillfredsställande. Statliga tillsynsmyndigheter bör inte komma i sämre läge än kommunala tillsynsmyndigheter. Regeln i det föreslagna andra stycket bör därför gälla även till förmån för statliga till- synsmyndigheter. Kemikalieinspektionen: Andra stycket av den föreslagna lydelsen av 8 kap. 9 § sekretesslagen innebär att sekretess inte skall hindra en upp- dragsmyndighet att lämna ut uppgifter som rör människors hälsa till den eller de kommunala nämnder som utövar tillsynen inom miljö- och häl- soskyddsområdet. Inspektionen anser att de skäl som ligger bakom denna begränsning av sekretessen i förhållande till kommunala tillsynsorgan gör sig lika starkt gällande i förhållande till statliga tillsynsmyndigheter på miljö- och hälsoskyddsområdet. I andra stycket bör därför orden stat- liga tillsynsmyndigheter eller skjutas in före kommunala nämnder. Kammarrätten i : Vad gäller lagförslagets andra stycke framgår inte varför en begränsning av sekretessen endast bör gälla mel- lan uppdragsmyndighet och den eller de kommunala nämnder som utövar tillsynen i kommunen. Motsvarande förslag har inte lämnats beträffande statlig tillsynsverksamhet. Frågan bör därför utredas ytterligare. Lagrådet Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har rege- ringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om änd- ring i sekretesslagen (1980:100). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet. Enligt andra stycket i förslaget hindrar sekretessen inte att uppgifter som rör människors hälsa lämnas till en myndighet som utövar tillsyn inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Avsikten är att även sekretess hos uni- versitet och högskolor enligt första stycket tredje meningen skall kunna brytas med stöd av denna bestämmelse. Utformningen av andra stycket medför dock att tvivelsmål kan uppkomma vid tillämpningen om hur det förhåller sig i detta hänseende. Innebörden av andra stycket blir tydligare om det inleds med orden: Sekretess enligt första stycket hindrar inte--- . I första stycket tredje meningen används uttrycket universitet eller högskolor , i nuvarande andra stycket som föreslås i oförändrad form utgöra ett nytt fjärde stycke däremot ordet högskoleenhet . Lagrådet förordar att även fjärde stycket ändras och att uttrycket universitet och högskolor används där. Remissammanställning över synpunkter från hög- skoleväsendet 1. Förteckning över remissinstanserna Efter särskild remiss under ärendets beredning till instanser med anknyt- ning till högskoleväsendet har yttrande kommit in från Universitetskans- lern, , Kungl. Tekniska högskolan, och . Frågan om lättnaden av sekretessen skall omfatta även uni- versitet och högskolor Universitetskanslern: tillstyrker förslaget och har inte några invändningar mot att sekretessen inte heller skall gälla vid uppdragsforskning inom universitet och högskolor om intresset av all- män kännedom om förhållande som rör människors hälsa har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. : avstyrker förslaget. Ett förtroendefullt förhållande gentemot institutets uppdragsgivare som svarar för en avsevärd del av forskningsfinansieringen kräver stöd i sekretesslagen på det sätt har påpekat. beräknar i sitt budgetunderlag intäkten av avgifter och andra ersättningar (uppdrag) till omkring 300 miljoner kro- nor och tendensen är ökande. Tekniska högskolan: Kungl. Tekniska högskolan (KTH) av- styrker förslaget. Nuvarande bestämmelse i 8 kap. 9 § sekretesslagen har stor betydelse för universitet och högskolors möjlighet att få uppdrag. En ändring av nu gällande starka sekretess skulle allvarligt påverka närings- livets/uppdragsgivares förtroende för högskolorna som uppdragstagare. I forskningssammanhang blir de föreslagna bestämmelserna svårtilläm- pade. KTH instämmer i de synpunkter som framförts av lant- bruksuniversitet. I tidigare sammanhang har KTH framfört behovet av en utvidgning av sekretesslagens bestämmelser avseende forskningssamver- kan och forskningsprojekt inom EU:s ramprogram och avvaktar rege- ringens ställningstagande i denna fråga. : anser inte att föreslagen lagändring skall omfatta universitet och högskolor. Uppdrags- verksamhet utgör en stor del av den verksamhet som bedrivs vid univer- sitet och högskolor. tekniska universitets uppdrag är att bedriva utbildning och forskning inom vissa områden samt samverka med det omgivande samhället. För att kunna bedriva uppdragsverksamhet på nå- gorlunda lika villkor är det av stor vikt för ett universitet som upp- dragsmyndighet att kunna erbjuda samma insynsskydd som en privat uppdragstagare. Här kan också noteras att t.ex. tekniska hög- skola, som är en stiftelse, kan erbjuda insynsskydd medan andra universitet och högskolor inte skulle kunna det med en lagändring. Bero- ende på ett /högskolans verksamhetsform skulle olika förut- sättningar för uppdragsverksamhet skapas med en lagändring. Den före- slagna lagändringen ställer stora krav på tjänstemannen/, som skall ta ställning till ett eventuellt utlämnande. Det kan inte vara rimligt att en tjänsteman skall kunna försättas i en situation om utläm- nande, där det råder delade meningar om vad som är skadligt eller inte för en människors hälsa. Gränsdragningen för när en uppgift är av sådan vikt att den bör lämnas ut, torde vara en mycket svår i många fall. Här har uppdragsgivaren också ett ansvar. Den insynsmöjlighet som finns med nuvarande lydelse av bestämmelsen, dvs. att regeringen kan för sär- skilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas, borde borga för ett utlämnande när det anses befogat. : Diskussioner om ett utökande av uppdragssekre- tessen i 8 kap. 9 § sekretesslagen har förts , inte minst av den s.k. . Nuvarande sekretessbestämmelse skyddar endast sådan forskning som bedrivs i ren uppdragsform och omfattar inte de nya former för samverkan som aktualiserats genom bl.a. Närings- och teknikutvecklingsverkets kompetenscentra. Universitetens önskvärda fokusering på den tredje uppgiften och framför allt dess kontaktyta mot näringslivet gagnas inte av att det nu istället föreslås en uppluckring av sekretessen i 8 kap 9 §. Det är svårt att bilda sig en uppfattning om vilka delar av den omfattande uppdragsforskning som bedrivs vid universiteten som berörs av en sådan lagändring. Det står i alla fall klart att det är oer- hört mycket mer än bara den medicinska forskningen. Även delar av den tillämpade forskningen inom de naturvetenskapliga och tekniska områ- dena kan komma att beröras. Livsmedelsforskning, bygg- och material- forskning är några exempel. Det finns betydande risk för att många upp- drag inom dessa områden i fortsättningen kommer att gå universiteten förbi. Förutom ett bortfall av intäkter kan det också innebära en kompetensflykt från statliga universitet och högskolor till privata forsk- ningsalternativ. Den föreslagna förändringen innebär, förutom en väsentligt försvårad sekretessprövning för den enskilda myndigheten också ett osäkerhets- problem vid tecknandet av nya uppdragsavtal och i tillämpningen av re- dan ingångna avtal. Sekretessreglerna är ett pedagogiskt pro- blem i kommunikationen med företrädare för näringslivet. Den nya ly- delsen av sekretesslagen kommer att komplicera dessa kontakter ytterli- gare. Enligt gällande rätt kan regeringen "för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas". Denna dispensmöjlighet bör även i fortsättningen vara full till- räcklig för att garantera den avvägning mellan allmänhetens rätt till insyn i forskningsverksamheten och den enskilde uppdragsgivarens berättigade intresse av sekretesskydd. Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse 8 kap. 9 § Sekretess gäller hos myndighet för uppgift som avser provning, bestäm- ning av egenskaper eller myckenhet, värdering, vetenskaplig, teknisk, ekonomisk eller statistisk undersökning eller annat sådant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning, om uppdraget har lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Sekretessen gäller dock inte om in- tresset av allmän kännedom om förhållande som rör människors hälsa har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. Sekretess enligt första stycket hindrar inte att uppgifter som rör männi- skors hälsa lämnas till en myndighet som utövar tillsyn inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . och högskolor gäller sekretessen dock i högst . Hos gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . I fråga om uppgifter som hänför sig till uppdrag som har lämnats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lagrådet Utdrag ur protokoll vid sammanträde . Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:22 Sekretess för vissa uppgifter hos uppdragsmyndigheter m.m. Lagen omtryckt 1992:1474. 1 Avser tiden fr.o.m. t.o.m. i X-, Y-, Z-, AC- och BD-län samt tiden fr.o.m. t.o.m. i övriga län. Avser övrig tid än den som anges under1. Med aromatindex avses halten aromatiska kolväten dividerat med 13 med tillägg av bensenhalten varvid halterna uttrycks i volymprocent. Får ej innehålla askbildande ämnen. 1 Senaste lydelse 1998:808. Lagen omtryckt 1992:1474. Lagen omtryckt 1992:1474. 1998/99:22 Bilaga 1 1998/99:22 Bilaga 2 1998/99:22 Bilaga 3 1998/99:22 Bilaga 4 1998/99:22 Bilaga 5 1998/99:22 Bilaga 6 1998/99:22 Bilaga 7 1998/99:22 Bilaga 8