prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har beslutat att tilldela högskolorna i , och benämningen universitet fr.o.m. . och Högskolan på inrättades . Mål för utgiftsområdet i sammanfattning Ge barn stöd och stimulans för utveckling och lärande, underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med vård och ansvar för barn. Ge alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden lika tillgång till likvärdig utbildning av hög kvalitet. Ge vuxna möjlighet att få ny kunskap och att komplettera tidigare utbildning i takt med samhällets och arbetslivets krav samt individens behov och önskemål. Erbjuda utbildning av hög och likvärdig kvalitet vid universitet och högskolor i alla delar av landet och därmed bidra till en regionalt balanserad utveckling. Forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapliga förhållningssätt samt bidra med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning och omställning mot en hållbar utveckling. Prioriteringar Regeringen fortsätter prioriteringen av arbetet med att stärka utbildningens kvalitet och att säkra likvärdigheten i skolan. Ett tiopunktsprogram med detta syfte skall genomföras. Ett program för IT i skolan genomförs till en kostnad av . Regeringen prioriterar utvecklingen av läraryrket. har tillsammans med representanter för lärarna, skolledarna och arbetsgivarna utarbetat en avsiktsförklaring och inlett ett gemensamt arbete. Regeringen prioriterar förskolans pedagogiska roll samt, att när det parlamentariska läget så medger, införa en maxtaxa för barnomsorgen så att avgifterna sänks. Vidare avsätts per helår för förstärkning av utbildningen för barn och ungdomar samt vuxna i storstadsregionerna med start . Den särskilda vuxenutbildningssatsningen byggs ut med ytterligare 10 000 platser från . Inom ramen för den utökningen görs en fortsatt satsning på försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY). Försöksverksamheten utökas till 12 000 platser från och förlängs t.o.m. . För att stödja förnyelsen av vuxenutbildningen görs en särskild satsning på vuxenpedagogisk utveckling. Högskolan skall fortsatt byggas ut. tillförs 16 000 nya permanenta platser och tillförs 20 000 platser. Utbyggnadens tyngdpunkt skall ligga inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Utbyggnaden inom distansutbildningsområdet fortsätter. Satsningen på forskning vid mindre och medelstora högskolor fortsätter. Universitetsdatanätet Sunet skall förstärkas. 3.2 Resultatbedömning De insatser som görs inom område ger grundläggande förutsättningar för medborgarnas utveckling och påverkar hela samhällets förändring långt in . De resultat som har uppnåtts under sammanhänger med åtgärder som har vidtagits tidigare under den gångna regeringsperioden eller . beslutade åtgärder ger effekter framöver. Verksamheterna inom utbildning och forskning finansieras i hög grad av medel från kommuner och landsting samt från offentliga, enskilda eller internationella företag och organisationer. Generella statsbidrag utgår till kommuner och landsting. En del anslagsmedel tillförs via andra departement, framför allt gäller detta medel till högskolornas forskning. Måluppfyllelsen inom utgiftsområdet är beroende av ett stort antal aktörer i samhället. Det råder en utbredd samstämmighet om att det är viktigt för landet att satsa på dessa områden. För att vårt land framgent skall vara en av världens bästa kunskapsnationer krävs att utbildningssystemets alla delar fortsätter att utvecklas. Den samlade utbildningspolitiken är ett av regeringens viktigaste reformområden och insatserna innebär sammantaget att nu genomför en av de största utbildningssatsningarna . /96 utgjorde anslagen inom utgiftsområde 16 av de totala anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten ökade denna andel till . Enligt regeringens långsiktiga riktlinjer skall ytterligare förstärkningar ske . ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) föreslog regeringen en utökning av de generella bidragen till kommuner och landsting för att bidra till höjd kvalitet i skola, vård och omsorg. kommer detta att betyda en varaktig nivåhöjning med jämfört med /96, varav en del tillfaller skolan. förstärks även resurserna till högskolorna med 68 000 nya permanenta utbildningsplatser. byggs vuxenutbildningen och den kvalificerade yrkesutbildningen ut ytterligare. Regeringen har även föreslagit tillskott av medel för genomförande av ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet inklusive ett särskilt program för IT i skolan. Grunden till ett livslångt lärande läggs redan i förskolan. Den sociala och kulturella miljö samt den pedagogiska stimulans som barn möter under barndomsåren påverkar deras förutsättningar på ett avgörande sätt. Därför har regeringen arbetat för att förskolan skall bli en del av utbildningssystemet. En läroplan för förskolan (Lpfö 98) har införts. En samlad läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet har utarbetats och lagstiftning, styrdokument och regler för tillsyn har ändrats för att åstadkomma denna samordning. Genom den integrering som genomförs kan kvalitet och likvärdighet främjas på ett bättre sätt i både förskoleklassen, skolbarnsomsorgen och skolan. Kvalitet och likvärdighet, som är två viktiga ledord för regeringens utbildningspolitik, blev hotade värden . Mellan ökade antalet inskrivna barn med . Personaltätheten har minskat och barngrupperna har blivit större. Regeringen bedömer att resursförstärkning till kommunerna, som regering och riksdag beslutat om, i kombination med kraftigt mindre födelsetal innebär goda utvecklingsmöjligheter för förskoleverksamheten. Den totala kostnaden per elev i minskade i fasta priser med mellan . Undervisningskostnaderna minskade medan kostnaderna för bl.a. lokaler ökade. fortsatte det totala elevantalet att öka. ökade skolans kostnader per elev för läromedel, utrustning och bibliotek medan lokalkostnaden per elev minskade. Elever med läs- och skrivsvårigheter, dolda handikapp eller andra skolsvårigheter har drabbats speciellt av de senaste årens nedskärningar. Beslutet om att öka det statliga stödet till kommunerna ger nu förbättrade möjligheter att genomföra särskilda insatser för dessa elever. Även lärarnas situation i har försvårats på grund av nedskärningarna . Ett uttryck för detta är att antalet elever per lärare i ökat successivt. Ett kvalitetsproblem i skolan är att andelen lärare i , som varken har högskoleutbildning i praktisk pedagogik eller tillsvidareanställning, har ökat något. I vissa kommuner i landet och för en del ämnesinriktningar saknas tillräckligt många utbildade lärare, särskilt lärare inom vissa språk, praktiska och estetiska ämnen samt matematik och naturvetenskap. Huvudskälet till dessa brister är att de examensmål som ingått i respektive högskolas utbildningsuppdrag /94 inte har uppnåtts fullt ut. Skulle examensmålen inte heller uppnås , hotar detta att leda till en fortsatt ökning av andelen obehöriga lärare framför allt i vissa kommuner och inom vissa ämnesinriktningar. Rekryteringsbehovet till läraryrket påverkas av stora pensionsavgångar. , , , och Skolledarna har enats om att samverka för att stimulera utvecklingen inom och rekryteringen till läraryrket. Kostnadsutvecklingen inom gymnasieskolan har inte följt . I fasta priser minskade gymnasieskolans totala kostnader något mellan . Undervisningskostnaden har den tydligaste minskningen, medan kostnaderna för läromedel, utrustning och skolbibliotek ökat markant. Kostnaden per elev var i stort sett oförändrad mellan . Efterfrågan på nyexaminerade lärare för gymnasieskolan har blivit högre i samband med att startade . En ökad efterfrågan förväntas dessutom på grund av att ungdomskullarna som lämnar växer. Högskolornas examensmål har anpassats till dessa förändringar, men målen är högre än vad högskolorna har haft möjlighet att hinna klara inom ramen för de reguljära lärarutbildningsprogrammen. För att undvika brist på gymnasielärare krävs därför att högskolorna intensifierar sin rekrytering exempelvis av redan ämnesutbildade till praktisk pedagogisk utbildning. var grundskoleelevernas kunskaper i matematik och naturvetenskap sämre än i många andra länder. Därefter har resultaten förbättrats. uppvisar de svenska grundskoleeleverna ofta ett jämnare resultat mellan olika skolor och mellan flickor och pojkar än vad som är vanligt i andra länder. redovisade en internationell studie om kunskaper i matematik och naturvetenskap bland gymnasieskolornas avgångsklasser i 21 länder. De svenska ungdomarna uppnådde bland de bästa resultaten av samtliga länder. De genomsnittliga testpoängen varierade emellertid ganska mycket mellan olika elevgrupper, bl.a. mellan pojkar och flickor. Regeringen eftersträvar både jämn och hög kunskapsstandard. Därför är dessa studier uppmuntrande, men det är viktigt att resultatnivån förbättras ytterligare inom och för flera elevgrupper inom gymnasieskolan. Vuxenutbildningen har ökat kraftigt , både i antal studerande och i resurser. Utbyggnaden av vuxenutbildningen svarar mot ett utbrett behov i samhället. Vuxenutbildningen motverkar utbildningsskillnader mellan olika generationer i samhället, mellan kvinnor och män, olika nationaliteter och mellan grupper med olika utbildningsbakgrund. Vuxenutbildningen har dessutom fått en allt viktigare funktion också för att ge vuxna möjligheter att förnya och komplettera sina kunskaper i takt med de snabba förändringar som sker i arbetsliv och samhälle. inleddes regeringens satsning på ett nationellt kunskapslyft för vuxna, vilket innebar att antalet studerande i vuxenutbildning /98 uppgick till cirka 230 000. var antalet studerande cirka 125 000. Efter första läsår har kommunerna nått de mål i form av studerandevolym som angett. Vuxenutbildningen byggs nu ut ytterligare. Folkbildningen redovisas separat i utgiftsområde 17. Högskoleutbildningen har fortsatt att expandera över hela landet under den gångna regeringsperioden. Antalet sökande har ökat i ännu snabbare takt, vilket betyder att intresset för högskoleutbildning är mycket stort. Troligen förblir efterfrågan betydligt större än tillgången på högskoleplatser även under det närmaste året. Arbetsmarknadens efterfrågan på högskoleutbildade förväntas fortsätta att öka framöver. Behovet är enligt de samstämmiga bedömningar som gjorts av SCB, AMS, , m.fl. betydligt större än vad dimensioneringen medgav. Resursfördelningen mellan landets högskolor sker så att de mindre och medelstora högskolorna prioriteras. 2000 beräknas antalet helårsstudenter öka med . Den sociala snedrekryteringen till högskolan är fortfarande stor. En effekt av flera samverkande faktorer kan emellertid betyda att det nu kan ske en viss förändring. Alla gymnasieprogram ger numera grundläggande högskolebehörighet, ungdomskullarna minskar kraftigt fram till och intresset för högskolestudier bland elever från studieovana hem tenderar att öka bland gymnasieelever enligt SCB:s undersökningar. expanderar högskolan kraftigt, särskilt vid de mindre och medelstora högskolorna, som har en något lägre grad av social snedrekrytering. Regeringen anser att studenterna skall ha ett stort inflytande över såväl den akademiska som den sociala miljön. Utbildningsministern tillsatte en arbetsgrupp, som inkommit med analys och förslag till åtgärder. Som en följd av förslag budgetproposition har mål för antalet examinerade inom forskarutbildningen införts för varje universitet och högskola som har rätt att utfärda doktorsexamen. Härigenom anges statsmakternas prioriteringar mellan vetenskapsområden och förväntningar beträffande forskarutbildningens volym, såväl totalt som per vetenskapsområde. Examensmål ger även lärosätena incitament till en effektivisering av forskarutbildningen. Under förutsättningen att examensmålen kommer att uppnås beräknas behovet av forskarutbildade lärare att kunna tillgodoses och arbetsmarknaden kommer att få ett betydande tillskott av framför allt forskarutbildade inom medicin, naturvetenskap och teknik. Jämställdhet är en förutsättning för kvalitet i högskolans undervisning och forskning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder och avsatt avsevärda resurser för att komma till rätta med den bristande jämställdheten inom den högre utbildningen och forskningen. Universitetsforskningens mål är enligt riksdagsbeslut bl.a. att bidra med väsentliga fakta, ekonomisk utveckling som främjar sysselsättning och välfärd, att främja en hög allmän utbildningsnivå, kritiskt tänkande och ett vetenskapligt förhållningssätt i samhället samt att bidra till internationellt samarbete, fred och till lösningar av globala problem. Det forskningspolitiska arbetet följer vissa riktlinjer som avser bl.a. vetenskaplig kvalitet, forskningens nytta och relevans, samverkan mellan högskola och omgivande samhälle, forskningsetiska frågor, jämställdhet samt betydelsen av egna forskningsresurser till alla högskolor. Det är sedan i huvudsak forskarsamhället självt som fördelar forskningsresurserna. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning, Forskning 2000, vars uppgift är att genomföra en bred analys av det svenska forskningssystemet. Ett betänkande lämnas till regeringen och kommer att remissbehandlas. Vid de mindre och medelstora högskolorna ökade forskningen till av samtliga förbrukade medel. utgjorde denna andel fortfarande bara . Därefter har regeringen beslutat om fasta forskningsresurser till alla högskolor och vi kan nu räkna med en ökning till . Internationella jämförelser, bl.a. inom och EU, visar att i vissa avseenden är en ledande utbildningsnation. hade av befolkning i åldern en högskoleutbildning. Detta innebär att , tillsammans med framför allt , och , har en hög andel högskoleutbildade jämfört med andra . Den pågående högskoleexpansionen i vårt land bidrar sannolikt till att denna andel ökar relativt snabbt. beräknas närmare en tredjedel av befolkningen mellan ha fullföljt någon form av högskoleutbildning. Flera andra av länder räknar också med en fortsatt expansion av högskoleområdet, men är det ett fåtal länder som har en lika klart uttalad och aktiv politik för att öka antalet högskolestuderande som . Utbildningsskillnaderna mellan olika åldersgrupper är mindre i än i övriga . Detta är en effekt av tidigare satsning över hela landet på fortbildning och vidareutbildning inom högskoleområdet, som startade , lång folkbildningstradition och omfattande studieförbundsverksamhet, och annan vuxenutbildning på både grund- och gymnasieskolenivå, samt personalutbildning för yrkesverksamma, vilken enligt omfattar en större andel av arbetskraften än i övriga länder. har kommit långt i fråga om livslångt lärande och har en kunnig befolkning. Internationella studier som presenterades av visade att både hög- och lågutbildade uppnådde bättre resultat när det gäller läsförståelse, texttolkning och praktisk matematik än motsvarande grupper i alla övriga länder som ingick i undersökningen. Inom beräknas andelen med längre akademisk utbildning bli ganska likartad i de olika åldersgrupperna i befolkningen. Personer födda blir då inte längre de mest välutbildade utan denna roll övertas av personer födda . Om vi tar hänsyn till andelen som genomfört kortare högskoleutbildningar, dvs. inkluderar effekter av fortbildning och vidareutbildning på högskolenivå, kan vi konstatera att är på väg mot en internationellt sett unik kunskapsutjämning mellan generationerna. Det ökade antalet äldre studerande i högskolan har bidragit till att utrymmet för ungdomar ej har kunnat öka i takt med intresset. Många ungdomar har svårt att komma in och trots att antalet utbildningsplatser har ökat kraftigt har fortfarande en lägre övergångsfrekvens från gymnasieskolan i åldrarna än i många andra länder. förbättras förutsättningarna för direktövergång efter gymnasieskolan, som konsekvens av att högskolan får betydligt fler utbildningsplatser och att ungdomskullarna i åldrarna fortsätter att minska fram samt att den förlängning av studietiderna i högskolan som har pågått kan vara på väg att stabiliseras. Om arbetsmarknaden fortsätter att förbättras ökar förmodligen också antalet studerande som avslutar sin högskoleutbildning för att påbörja ett arbete. Detta lösgör i så fall ytterligare utbildningsplatser för nybörjare. gick omkring en tredjedel av ungdomarna vidare till högskolan efter gymnasieskolan. Fram beräknas denna övergångsfrekvens kunna öka till ungefär varannan gymnasieelev. Denna utveckling är den troliga sammanvägda effekten av att andelen per årskull som fått behörighet till högskolestudier ökat via gymnasiereform samt att högskolan expanderar. Under förutsättning att genomströmningen i högskoleutbildningarna inte ändras kommer andelen som slutfört någon form av högskoleutbildning att öka från till , varav ungefär hälften kommer att ha genomfört en minst treårig utbildning. Den ökade andelen studenter som väljer en längre utbildning innebär att fler studenter skaffar sig fördjupade kunskaper, men kan medföra en risk för sämre genomströmning. Det är en angelägen uppgift för högskolor att försöka förbättra genomströmningen. Den offentliga sektorn och den privata tjänstesektorn, banker och försäkringsbolag m.m., har en internationellt sett mycket hög andel högskoleutbildade. Inom svensk industri är emellertid denna andel ganska låg jämfört med många andra större industriländer, såsom , , m.fl. De ansträngningar som vidtagits för att höja ungdomars intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, vilka är särskilt efterfrågade av industrin, samt resursförstärkningar och högt ställda mål för antalet examinerade inom dessa områden kommer att betyda en successiv förstärkning av denna kompetens på arbetsmarknaden . framtid ligger i en kvalificerad arbetskraft med god utbildning. Satsning på kompetensutveckling och utbildning är därför en viktig åtgärd för att både stimulera tillväxten och rusta individen för allt högre kompetenskrav på arbetsmarknaden. Uppskattningsvis deltog i genomsnitt ungefär 250 000 () av hela i högskoleutbildning, cirka 1 250 000 () var förvärvsarbetande, ungefär 200 000 deltog i annan utbildning eller hade annan sysselsättning utanför arbetsmarknaden och drygt 100 000 var arbetslösa. Utbildningsåtgärderna är framtidssyftande. Utbildningens funktion vid kampen mot arbetslöshet är att göra individen bättre på arbetsmarknaden både . Regeringens högskolesatsningar, utbyggnaden av en kvalificerad yrkesutbildning, satsningar inom IT-området, m.m. ger otvivelaktigt både kortsiktiga och långsiktiga positiva effekter för arbetskraften. Andelen kvinnor som förvärvsarbetar, både bland högskoleutbildade och bland kvinnor med lägre utbildning, är högre i än i nästan alla andra länder. Jämfört med genomsnittet för OECD- länderna har haft en hög andel kvinnor registrerade på längre högskoleutbildningar inom t.ex. humaniora, medicin, naturvetenskapliga ämnen, juridik och ekonomi. Det sker emellertid en successiv inbrytning av kvinnor på längre utbildningar inom flertalet utbildningsområden och inom tekniska områden, vilket bör leda till att kvinnorna får en allt starkare position på arbetsmarknaden. /88 till 1996/97 ökade andelen kvinnor bland nybörjarna på civilingenjörsutbildningarna från och på högskoleingenjörsutbildningarna från . /97 utgjorde kvinnorna av samtliga studerande på högskolans ADB- och datavetenskapliga kurser, men fortfarande bara inom de mer renodlat datatekniska kurserna. Omfattande insatser har gjorts från regeringens sida under en följd av år för att öka kvinnornas intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. För att en fortsatt positiv utveckling skall garanteras, särskilt när det gäller teknikområdet, krävs att dessa insatser fortsätter. investerar internationellt sett mer offentliga medel på utbildning och forskning än flertalet andra och kommer även i fortsättningen att vara ett av de länder som satsar mest på detta. För utbildning inom skola och högskola har regeringen redan beslutat om resursförstärkningar. Genom ökade insatser från bl.a. forskningsstiftelserna kan även resurserna till högskolornas forskning förväntas växa något. 3.3 Forsknings- och utbildningssamarbete inom EU Forsknings- och utbildningssamarbetet inom EU står inför en förnyelse såtillvida att det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling upphör och att de två utbildningsprogrammen och avslutas . Förberedelser för de nya programmen inom EU pågår och är aktivt i arbetet både på forsknings- och utbildningssidan. kom med i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete fullt ut i och med EU:s fjärde ramprogram. deltog dock inte i förberedelserna. Det svenska deltagandet i det fjärde ramprogrammet har successivt ökat och bidragen från ramprogrammet till är nu större än andel av budgeten. Budgetmässigt ligger tyngdpunkten i det svenska deltagande inom områdena IT, bioteknik, jordbruk och fiske. Förberedelserna för det femte ramprogrammet, som startar , är i sitt slutskede och behandlas vidare i avsnittet Nationella och internationella forskningsresurser. presenterade förslag till nya program, : , för skola och högre utbildning och , för yrkesutbildning och kompetensutveckling. har aktivt deltagit i de nu pågående programen . Det svenska deltagandet har varit särskilt framgångsrikt i delprogrammen (högskola) och Comenius (skola) i Sokratesprogrammet. Regeringen eftersträvar en hög grad av överensstämmelse och samordning mellan alla gemenskapsåtgärder med avseende på utbildning och kompetensutveckling samt de övergripande prioriteringarna för unionens arbete. Genom att utgöra ett effektivt komplement till medlemsländernas egna insatser kan utbildningssamarbetet spela en viktig roll i en europeisk strategi för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Utbildningsprogrammens roll i denna strategi skall vara att bidra till att öka utbildningens kvalitet och europeiska dimension genom stöd till rörlighet och utbyten mellan medlemsländerna. Villkor för att programmen skall fylla sin uppgift är att de 1) fullt ut baseras på principen om livslångt lärande. De skall därmed omfatta alla målgrupper och former för utbildning och kompetensutveckling och underlätta en integrering av allmän och yrkesinriktad utbildning, 2) i högre grad samordnas med strukturfonderna avseende kompetensutveckling, 3) främjar innovation genom att stödja samarbete och kunskapsspridning på basis av nationella och lokala prioriteringar och initiativ; verksamhetsbeslut skall därmed fattas på lägsta möjliga nivå, 4) är användarvänliga och därmed flexibla och enkla att administrera. De skall följaktligen kunna utnyttjas likvärdigt av alla, oberoende av nationella förutsättningar, och programbestämmelserna vara lättförståeliga och enhetligt utformade. EU-samarbetet behandlas utförligare under respektive verksamhetsområde. Miljoner kronor Utfall 19972 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 19982 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 4 400 5 182 5 340 6 802 7 397 7 928 Universitet och högskolor 17 934 19 199 19 383 19 500 20 146 21 073 Högskolemyndigheter 445 451 474 453 461 469 Nationella och internationella forskningsresurser 2 303 2 220 2 396 2 219 2 340 2 337 Gemensamma ändamål 40 59 74 57 61 62 Totalt för utgiftsområde 16 25 122 27 111 27 666 29 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldreanslag. UTBILDNINGSVÄSENDE (Uppgifter avseende eller /97) Personal- och studerandeantal avser helårsekvivalenter (årsstudieplatser m.m.) om inte annat anges. Total driftskostnad för stat, kommuner och landsting är ca . Kommunernas kostnader för skolväsende och barnomsorg täcks till en del genom ett generellt statsbidrag via utgiftsområde 25.