prop · GM031D9 · 1999-01-01 00:00:00 — Resultatstyrning Ett omfattande utvecklingsarbete pågår inom polisen för att stärka resultatstyrningen. Som ett led i det arbetet har introducerat en ordning med muntliga resultatdialoger med polismyndigheterna. Regeringens bedömning är att detta, i förening med den systematiska resultatrapportering från myndigheterna som inleddes och som bör utvecklas vidare, skapar förutsättningar för en bättre kvalitet på polisväsendets styrning och resultatredovisning. Det är dock nödvändigt att polisen på såväl lokal som central nivå fortsätter att utveckla sin förmåga att analysera uppnådda resultat. Bara på det viset kan analysen bättre än ligga till grund dels för polisens egen planering av verksamheten, dels för och regeringens styrning av polisen. Det är också viktigt att polisväsendet utvecklar och förenklar resultatredovisningen så att polismyndigheternas åtaganden och resultat kan redovisas tydligare. Av årsredovisningen framgår att det finns stora variationer mellan polismyndigheternas resultat som inte har kommenterats närmare. skall redovisa en nationell bedömning av resultatet men måste också uppmärksamma de enskilda polismyndigheternas resultat och analysera skillnader mellan åren och mellan myndigheterna. Förutsättningen för jämförande analyser har ökat markant sedan antalet polismyndigheter minskat från 118 till 21. Fortsatt utveckling av det problemorienterade arbetssättet Det problemorienterade arbetssättet har utvecklats . Det är emellertid önskvärt att utvecklingen går fortare. Problem-orientering måste vara en grundläggande strategi i all polisverksamhet och ligga till grund för allt polisarbete på alla nivåer. Att arbeta problemorienterat innebär bland annat att systematiskt definiera vilka förhållanden som orsakar och underlättar brott och ordningsstörningar. Utifrån en sådan analys planerar och vidtar polisen de åtgärder som är bäst ägnade att minska riskerna för brott och ordningsstörningar. Därefter följs vidtagna åtgärder upp och utvärderas för att man skall förstå verksamhetens effekter i samhället och bedöma om metoder och tillvägagångssätt varit ändamålsenliga och effektiva. Den nya kunskapen ligger sedan till grund för den fortsatta verksamheten. Polisen skall spela en aktiv och pådrivande roll i det lokala brottsförebyggande arbetet. Det är polisen som har den bästa kunskapen om brottsligheten och de aktiva lagöverträdarna. Några tydliga regler som avgränsar polisens brottsförebyggande uppgifter finns inte. Polislagens regler utgör en grund. Dessutom finns bestämmelser som anger andra samhällsorgans uppgifter och därmed sätter en gräns för vad polisen skall göra. Inriktningen mot ett problemorienterat polis- arbete gör i och för sig avgränsningen av polisens uppgifter mer komplicerad än den var förut. Samarbete med andra är väsentligt. skall polisen inte ta över andras uppgifter. Vad polisen skall göra och inte göra varierar och till följd av lokala förhållanden. Gränsen måste bestämmas med hjälp av analys och planering och med utgångspunkt från uppnådda resultat. Polisen skall bedriva sådan verksamhet som just polisen har kompetens och förutsättningar för. Polisen måste också ställa sig frågan om en viss åtgärd är motiverad med hänsyn till kostnader och personalåtgång och om den är rätt prioriterad i förhållande till annan polisiär verksamhet. För att nå framgång med det problemorienterade arbetssättet krävs, utöver en viss handlingsfrihet hos de enskilda medarbetarna, en tydlig styrning och ledning av verksamheten. Dessutom måste polisen utveckla former för en systematisk resultatuppföljning. Det är också väsentligt att verksamhets- och budgetansvar delegeras långt ut i organisationen. Verksamhetsanpassning av arbetstiderna är en annan faktor av avgörande betydelse för en effektivare polisverksamhet. Polisen måste se till att det finns tillräckligt med personal i tjänst på de tider och på de platser där de bäst behövs. Det är ett grundläggande element i det problemorienterade arbetssättet och ett sätt att sätta medborgarperspektivet i fokus. Reformerad kompetensförsörjning Frivilliga pensioneringar och uppsägningar av civilanställda har medfört att polisen i vissa delar temporärt förlorat kompetens. Den begränsade nyrekryteringen av poliser har verkat i samma riktning. Enligt har också vidareutbildningen inom polisväsendet av ekonomiska skäl dragits ner kraftigt. Riktade satsningar har dock gjorts bland annat på närpolisverksamheten, den kvalificerade kriminalpolisverksamheten samt på insatser för att stärka arbetsgivarrollen och utveckla ledarskapet inom polisen. Utbildningsverksamheten utgör i genomsnitt av polismyndigheternas totala verksamhet. En av polisväsendets viktigaste uppgifter just nu är att höja kvaliteten på polisarbetet och åstadkomma en högre effektivitet i verksamheten. Förändringar i omvärlden förutsätter såväl organisatoriska som verksamhetsmässiga förändringar i polisverksamheten. Polisen måste utveckla effektiva arbetsmetoder för att förebygga brott och ordningsstörningar och för att förstärka utredningsverksamheten. För att kunna anpassa sig till ny teknik och ändrade krav måste personalen känna ansvar för verksamheten och ha insikt om förändringsbehoven. Det reser höga krav på kompetensförsörjningen inom polisväsendet. Det är mot den bakgrunden som regeringen under den gångna mandatperioden har initierat en utbildningsreform inom polisväsendet. Utbildningspaketet omfattar såväl den polisiära grundutbildningen som rekrytering och utbildning av chefer inom polisväsendet. Det innehåller också en modell för kontinuerlig vidareutbildning av poliser och civilanställda. Den nya grundutbildningen för poliser påbörjades . Den är särskilt inriktad på det problemorienterade, förebyggande, brottsutredande och kontaktskapande polisarbete som närpolisreformen utgår från och som är en grund för allt modernt polisarbete. Etiska, etniska och internationella frågor lyfts fram på ett nytt sätt i utbildningen. I den första kursomgången antogs 68 elever och har ytterligare 185 elever börjat. Regeringen förutsätter att antalet aspiranter kommer att öka . En sådan ökning är nödvändig för att långsiktigt säkerställa en godtagbar personalförsörjning, förbättra åldersstrukturen och höja kompetensen. Allmänheten förväntar sig att poliskåren är välutbildad. När det gäller den nyutbildade polismannen är det också en självklarhet att så är fallet. Men all kunskap är en färskvara. En kontinuerlig uppdatering och vidareutveckling av de kunskaper som vunnits i grundutbildningen krävs för att upprätthålla en hög kunskapsnivå. Detta sker i huvudsak i det dagliga arbetet men fodrar också strategiskt styrda utbildningsinsatser. Det är dessutom nödvändigt att vidmakthålla och höja kompetensen hos civilanställda i olika kategorier så att de kan möta de ändrade krav som ställs på verksamheten. Det är angeläget att en modell för systematisk vidareutbildning etableras så fort som möjligt. har fått i uppdrag att utveckla en sådan modell. Cheferna inom polisen har en viktig roll och ett stort ansvar för att driva och utveckla den polisiära verksamheten. Regeringen uppdrog åt att lämna förslag till ett nytt system för rekrytering och utbildning av chefer inom polisen. I förslaget betonar att strukturförändringarna inom polisen ställer nya krav på dem som skall vara chefer. Även om det är nödvändigt att det hos polismyndigheterna finns lika god juridisk kompetens som på andra håll inom rättsväsendet behövs inte sådan kompetens hos alla som har chefsbefattningar inom polisväsendet. I stället får frågor om till exempel ekonomi, teknikutveckling och personalledning allt större betydelse. föreslår därför att den nuvarande polischefsutbildningen avskaffas liksom kravet på juridisk examen. Rekrytering och utbildning skall ske med utgångspunkt från den kompetens som behövs för de chefsuppgifter som är aktuella. Personer i polismanskarriären liksom personer utanför polisväsendet skall kunna rekryteras till chefsbefattningar inom polisen. Förslaget, som står i överenstämmelse med de principer som enligt regeringens mening bör gälla för den framtida polischefsutbildningen, bereds vidare inom . Satsningarna på modern informationsteknik har polisväsendet av främst ekonomiska skäl investerat mindre än under något annat år . Polisen minskade den faktiska investeringsvolymen med jämfört med . var den och var utfallet . Eftersom investeringsnivån har varit låg talet, är läget nu inom vissa områden mycket besvärande. För att verksamheten skall bli bättre och billigare måste rättsväsendets myndigheter utnyttja de möjligheter som ny teknik ger. Det gäller särskilt polisen, som är beroende av ett stort antal IT-system som möjliggör rationaliseringar och därmed frigör resurser till kärnverksamheten. Det finns också system som kan skapa förutsättningar för en högre kvalitet i utredningsverksamheten och för ett bättre och smidigare samarbete med andra myndigheter i rättskedjan. En stor del av de engångsvisa medel som tillförts polisen budgetproposition används därför till satsningar på informationsteknikens område. Satsningarna har utnyttjats för såväl uppbyggnaden av en gemensam datainfrastruktur för polisväsendets olika system som för enskilda IT-projekt. Uppbyggnaden av en nationell databas för Europol- och Schengenarbetet fortsätter. Kommunikationscentralsystemet skall underlätta och rationalisera arbetet för operatörerna i kom- munikationscentralerna genom bättre överblick över händelser och resurser. Ett komplett system skall tas i bruk successivt . Ett modernt fingeravtrycksystem infördes . Uppbyggnaden av de nya misstanke- och belastningsregistren kräver en ombyggnad av polisens nuvarande system, till exempel RAR-systemet i vilket alla anmälningar registreras. Dessutom har förändringar i RAR- systemet gjorts för att möjliggöra elektronisk filöverföring av vissa uppgifter till åklagarna. Arbete pågår också med att utveckla ett system för nationell åtkomst av kriminalunderrättelseinformation. Utvecklingen av DUR-TVÅ (Datoriserad Utredningsrutin-Tvångsmedel) fortsätter. Det skall resultera i ett elektroniskt förundersökningsprotokoll och dokumentering av tvångsmedelsbeslut. har en första etapp av projektet satts i provdrift i polisområde vid i . Spridning av den första etappen planeras . Systemet skall effektivisera arbetet genom kortare handläggningstider och minskad pappershantering. Rättssäkerheten ökar genom att alla tvångs-medelsbeslut registreras på data. pågår också arbete för att tillsammans med Riksåklagaren försöka åstadkomma ett system för överföring av uppgifter från DUR-TVÅ-systemet till åklagarväsendet. 4.4.4 Övriga frågor Säkerhetspolisen Arbetet med att öka insynen i Säkerhetspolisens verksamhet fortsätter. träder polisdatalagen (1998:662) i kraft. Den hemliga SÄPO-förordningen ersätts då av öppna regler om vad säkerhetspolisen får och inte får registrera. kommer den nya polisregisterlagstiftningen att göra Säkerhetspolisens register mer tillgängligt för allmänheten. Regeringen lämnade ett uppdrag till att undersöka i vilken omfattning enskilda har behandlats ogynnsamt vid tillämpningen av det gamla personalkontrollsystemet. Uppdraget rör tidsperioden till och med . upphörde de gamla reglerna om personalkontroll att gälla. Nämnden skall klarlägga vilka regler för registrering som har gällt , undersöka hur registreringar har ägt rum och söka efter sådana registreringar som kan sättas i fråga. Vidare skall nämnden granska i vilken omfattning sådana uppgifter lämnats ut i personalkontrollärenden och hur anställningsmyndigheten har hanterat dessa uppgifter. Slutligen skall nämnden belysa vilka konsekvenser utlämnandet av uppgifterna fått för dem som berörts. Nämnden skall avlämna sin rapport senast . Regeringen har tidigare aviserat att framtida arbetsuppgifter skall ses över. Den ovan nämnda utredningen om en central kraftsamling mot den organiserade brottsligheten kommer att beröra även frågan om den demokratiska kontrollen av och insynen i den centrala polisverksamheten. Ändringar i polisregisterlagstiftningen En förutsättning för en effektiv polis är att den har tillgång till modern teknik. Effektivitetsintresset måste emellertid alltid vägas mot det demokratiska rättssamhällets högt ställda krav på rättssäkerhet. Den nya polisregisterlagstiftningen som kommer att träda i kraft är anpassad till den nya informationstekniken som den värnar om enskilda människors integritet. Förutom det nya regelverket kring SÄPO- registret omfattar ändringarna i registerlagstiftningen bland annat regler om ett nytt DNA-register för att underlätta identifieringen i samband med utredningen av allvarliga brott. Vidare får polisen utökade möjligheter att använda sig av datorer i kriminalunderrättelseverksamheten. De nya redskapen kommer tveklöst att underlätta polisens kamp mot den grova brottsligheten. Utlänningsverksamheten och verkställigheterna I proposition 1997/98:173 Verkställighet och återvändande - en del av asylprocessen har regeringen bland annat föreslagit att huvudansvaret för verkställighet av beslut om avvisning och utvisning skall föras över till från . Vissa beslut, bland annat polismyndighetens egna avvisningsbeslut, skall dock även fortsättningsvis verkställas av polismyndighet. Vidare får ärenden i vissa fall överlämnas till polisen för verkställighet. Den nya ordningen får ekonomiska konsekvenser. Medel skall därför föras över från anslaget för polisorganisationen till anslaget för . 1999 kommer att föras över och året därpå ytterligare . Fredsbevarande insatser och utbildningen av civilpoliser Efterfrågan på svenska civilpoliser i internationella fredsbevarande insatser blir allt större. Svenska poliser har ett välförtjänt gott rykte utomlands. De svenska aktiviteterna i har också bidragit till att i hög grad förknippas med civilpolisinsatser. För att ytterligare flytta fram positionerna beslutade regeringen att placera en polisrådgivare vid ständiga representation vid . Regeringens uppfattning är att fler polismän måste förberedas för att kunna tas i anspråk för insatser i fredsbevarande uppdrag. Utredningen om civilpolis i internationell tjänst har i betänkandet Polis i fredens tjänst (SOU 1997:104) bl.a. föreslagit att arbetsgivaransvaret och det organisatoriska ansvaret för polispersonal i FN-tjänst och i annan internationell fredsbevarande tjänst skall överföras från Försvarsmakten till . Regeringen anser att det finns starka skäl för förslaget och återkommer i vårpropositionen 1999 med närmare ställningstaganden. 4.5 Anslag A1 4.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 796 000 1999 Förslag 11 460 196 2000 Beräknat 11 362 586 1 2001 Beräknat 11 575 582 2 1 .Motsvarar prisnivå. 2 .Motsvarar prisnivå. Vid ingången av var polisväsendets anslagssparande . Förbrukningen uppgick till . Vid utgången av hade man således utnyttjat anslagskrediten med . Till det kommer den löneskuld på som förelåg vid utgången av året. Prognosen visar att förbrukningen kommer att ligga under anslagstilldelningen. Sammantaget betyder detta att polisen successivt har anpassat sin förbrukning till anslagen och att polisens ekonomiska situation generellt är god. har dock vissa myndigheter, framför allt de två största, stora skulder som måste återbetalas. Anpassningen av anslagsförbrukningen till anslagstilldelningen har åstadkommits bland annat genom att cirka 1 000 civilanställda har sagts upp, nyrekrytering av poliser har uteblivit , kompetensutvecklingen har dragits ned och investeringarna har skjutits . Vidare har åtgärder vidtagits för att rationalisera verksamheten. har redovisat de åtgärder som vidtagits för att undanröja hinder för en effektiv verksamhet och vilka vinster dessa åtgärder beräknas medföra. (Se avsnitt 4.3.13). Rapporten visar att det fortfarande finns en rationaliseringspotential på flera områden. Polisen arbetar med att förbättra sin produktivitet och effektivitet bland annat genom teknisk upprustning och metodutveckling. har på uppdrag av regeringen undersökt hur tre polismyndigheter har anpassat förläggningen av personalens arbetstid till verksamhetens krav. Rapporten visar att poliserna i stor utsträckning fortfarande ar- betar efter fasta turlistor som inte tar tillräcklig hänsyn till normala variationer i behovet av polisingripanden. Regeringen kommer att uppdra åt RRV att granska de rationaliseringsåtgärder som polisen har vidtagit. Regeringens överväganden Budget för avgiftsbelagd verksamhet Polisens avgiftsbelagda verksamhet omfattar framför allt stämningsmannadelgivning, pass- hantering och tillståndsgivning. Avgifterna för passhanteringen och tillståndsgivningen skall le- vereras in till staten på inkomsttitel i statsbud- geten. Avgifterna för prognosticeras uppgå till . Utöver detta kommer polisen enligt gällande prognos att leverera avgiftsintäkter för bötesmedel med mera med till inkomsttitel i statsbudgeten. Polisen disponerar inkomsterna från stäm- ningsmannadelgivningen. Vidare får polisen dis- ponera avgiftsinkomster från och samt för kontorsservice och andra liknande tjänster till andra myndigheter i och kring kvarteret . Polisen disponerar också inkomster från för kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. Sammanlagt beräknas polisen disponera avgiftsinkomster med , inklusive av- giftsinkomster enligt 4 och 15 §§ avgiftsförord- ningen (1992:191). Ökningen jämfört med beror på ersättning för poliser som är inkom- menderade till och utför ar- bete åt . Tabell 4.7 Avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomstitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1997 510,4 312,9 Prognos 1998 529,0 381,0 Budget 1999 531,0 384,5 Slutsatser Polisen måste med oförminskad kraft fortsätta att effektivisera och modernisera verksamheten. För att polisen skall ha ekonomiska förutsättningar att förverkliga detta anser regeringen att polisens anslagsram för skall höjas med . Ramen skall höjas med ytterligare och ytterligare . Ramhöjningen vid periodens slut uppgår alltså till . Höjningen av anslaget skall framförallt användas till ökade resurser för att bekämpa vardagsbrottsligheten, effektivisera utredningsverksamheten och förstärka gränskontrollen. Enligt budgetpropositionen skall polisen tilldelas 118 miljoner engångsvis för . Regeringen föreslår nu att polisen engångsvis tilldelas ytterligare för för särskilda förstärkningar i de mest belastade storstadsområdena. Utöver de nu nämnda satsningarna justeras polisens anslagsram upp med till följd av att det nya passet, som infördes , blivit dyrare än beräknat. Vidare överförs från polisens anslag till kriminalvården med anledning av regeringens förslag i denna proposition att kriminalvården skall överta ansvaret för att ta om hand personer enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., överförs till utgiftsområde 8, anslaget A1 , med anledning av propositionen Verkställighet och återvändande - en del av asylprocessen (Prop. 1997/98:173, bet. 1997/98:SfU15), överförs till för hyreskostnader och överförs till anslaget F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar, för avgifter för . Avslutningsvis höjs anslagsramen med genom att medel förs över från utgiftsområdena 9 och 14 för kriminaliseringen av sexuella tjänster (Prop. 1997/98:55, bet. 1997/98:JuU13, rskr 1997/98:250). Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Vidare justeras anslaget upp med som återförs för att den nedräkning som gjordes i budgetpropositionen , då lönekostnadspålägget ersattes med försäkrings mässigt beräknade , har visat sig vara för stor. Sammantaget föreslås därmed anslag uppgå till 11 . beräknas anslaget till 11 respektive 11 . Tabell 4.8 Beräkning av anslag Tusental kronor Anslag 1998 10 956 709 Justering av 61 7761 Pris- och löneomräkning 211 830 Ändringar m.a.a. tidigare beslut -155 0002 Rampåverkande överföringar, nettoförändring 185 993 Engångsvisa överföringar, nettoförändring 198 888 Anslag 1999 11 460 196 1 Justeras på tilläggsbudget i denna proposition. 2 I enlighet med budgetpropositionen . 4.6 Anslag A2 Säkerhetspolisen Tabell 4.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 514 134 2000 Beräknat 533 739 1 2001 Beräknat 547 638 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Regeringens överväganden Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . har anslaget beräknats till respektive . 4.7 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) m.m. Regeringens förslag: Polisstyrelsen skall vara styrelse för en polismyndighet och ansvar för polisverksamheten i länet skall upphöra. Varje län skall utgöra ett polisdistrikt. del av tillsynsansvaret för polisen skall också upphöra och skall ensam ha ansvaret för tillsynen av polisverksamheten. Polisstyrelsens sammansättning skall ändras och ledamöterna i polisstyrelsen skall utses av regeringen. Polisnämnder skall kunna inrättas även i fortsättningen. Nämndens sammansättning skall dock ändras. Regeringens bedömning: bör få till uppgift att utveckla och precisera statsmakternas mål för polisverksamheten. bör också medges en utökad föreskriftsrätt. Ärendet och dess beredning En grundläggande förutsättning för en effektivare polisverksamhet är ett väl fungerande styrsystem med tydlig och välavvägd ansvarsfördelning. beslutade regeringen att tillkalla en kommitté med uppgift att utreda och lämna förslag om ändringar i polisväsendets styrsystem. Kommittén föreslår att polislagen (1984:387) och lagen (1932:242) om skyldighet i vissa fall att tillhandahålla förnödenheter med mera för ordningsmaktens behov ändras i enlighet med förslagen. Kommittén föreslår också att det anges i polislagen att varje län skall utgöra ett polisdistrikt. Som en följd av att polisdistrikten numera sammanfaller med länen föreslår kommittén ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter. förslag överenstämmer med regeringens förslag . Remissinstanserna: Kommitténs betänkande har remissbehandlats. Många av remissinstanserna anför att en förändring av styrningen av polisen är angelägen. Flera remissinstanser menar att förslagen är ägnade att leda till en tydligare och mer ändamålsenlig beslutsstruktur inom polisväsendet. Andra remissinstanser anser dock att det är mindre lämpligt att ansvaret för styrning och tillsyn läggs på samma centrala myndighet och att förslagen medför en olycklig centralisering och sektorisering av polisväsendet. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker att kommitténs förslag genomförs eller lämnar dem utan invändningar. Delade meningar förekommer dock i flertalet frågor. Remissyttrandena och sammanställningar av dessa finns tillgängliga i (dnr Ju 98/2070). Skälen för regeringens förslag och bedömning Bakgrund De huvudsakliga problemen med det nuvarande systemet för styrning av polisen är att det är synnerligen komplicerat och att ansvarsförhållandena i åtskilliga avseenden är oklara. och regeringen fattar de grundläggande besluten om polisens verksamhet. Såväl , under , som länsstyrelserna, under , har styrfunktioner i fråga om polisen. Varje polismyndighet leds dessutom av en särskild polisstyrelse som består av förtroendevalda ledamöter samt myndighetschefen och dennes ställföreträdare. Under polisstyrelsen finns i vissa fall polisnämnder och ibland även närpolisråd. Härtill kommer myndighetschefen och dennes underställda. Reglerna om arbets- och ansvarsförhållandena mellan dessa organ och befattningshavare är knapphändiga. Enkelt uttryckt avgör till viss del vilka befogenheter polismyndigheten skall ha. Inom myndigheten kan sedan polisstyrelsen delegera befogenheter till polisnämn-derna. I vissa fall är delegationsordningen tydlig, medan den i andra fall kan vara oklar. På somliga håll har delegerat allt som kan delegeras till polismyndigheten, medan på andra håll har behållit de flesta betydelsefulla beslutsbefogenheterna. Det finns också mellanformer.