prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Som resultat av mötet beslöt bl.a. att strategier för att integrera aspekter som rör miljö och hållbar utveckling skall utvecklas inom EU:s olika politikområden. Arbetet bör följas upp enligt de riktlinjer kommissionen föreslagit i strategidokumentet och med hjälp av indikatorer. Speciellt inbjöds transportsektorn, energisektorn och jordbrukssektorn att påbörja arbetet och att avrapportera detta vid kommande möte i . utom EU Inom ramen för det all-europeiska miljösamarbetet utom EU, som främst bedrivs genom FN:s regionala ekonomiska kommission för (ECE), verkar för att samarbetet skall ges tydligare prioriteringar och konkretiseras. Arbetet bör enligt svensk ståndpunkt fokuseras på regionalt och subregionalt miljösamarbete, med särskild inriktning på de nya staterna i före detta samt på och . Vidare har miljöinsatser i inkl. hög prioritet inom ramen för östbiståndet genom Sida och . Arbete pågår för att stödja centrala och regionala miljöförvaltningar, kunskapsöverföring och institutionsutveckling, utarbetande av nationella miljöstrategier samt av investeringsstöd till vatten- och avloppshantering och till energiområdet. verkar för en hållbar utveckling inom . Vid sitt möte i kom statsministrarna i och överens om att hållbar utveckling skall vara grunden för det fortsatta samarbetet i regionen. beslöts att starta utvecklingen av en för för att konkret genomföra denna ambition. antog utrikesministrarna och EU inom Baltic 21 för . Denna inkluderar mål och scenarier för hållbar utveckling i ett 30-årigt perspektiv inom regionen liksom ett aktionsprogram med tidsplaner, aktörer och finansiering. Baltic 21 fokuserar på sju sektorer (jordbruk, energi, fiske, skog, industri, turism, transport) vars utveckling bedöms vara av särskilt stor betydelse för att uppnå ett hållbart Östersjöområde. Arbetet kommer att inriktas på genomförandet av aktionsprogrammet. har åtagit sig att ansvara för samordningen av genomförandet av industrisektorns aktionsprogram. Det interimistiska sekretariatet kommer under att vara lokaliserat till . För att utveckla och stärka arbetet för kulturmiljön i beslutade kulturministrarna i att tillsätta en gemensam arbetsgrupp. Denna skall lämna förslag på en strategisk handlingsplan för gemensamma kulturarv. Även andra organisationer och insatser är viktiga för att främja en hållbar utveckling i . Det gäller t.ex. International Baltic Sea Fishery Commission (IBSFC), och Vision and Strategies around the Baltic Sea, VASAB, ett samarbete organiserat av ministrarna ansvariga för fysisk planering, som alla deltar aktivt i Baltic 21. Miljösamarbetet vad avser miljö sker inom ramen för Helsingforskonventionen. Inom ramen för denna samarbetar strandstaterna i utvecklingen av principer som rör alla väsentliga aspekter av miljömål. Ett särskilt åtgärdsprogram antogs av ()1992 som förutom direkta miljöåtgärder även innehåller viktiga komponenter som bidrar till utvecklingen av ekologisk hållbarhet i hela avrinningsområde. , exempelvis på energiområdet, lämnar viktiga bidrag till hållbar utveckling på en subregional nivå. Ideella organisationer spelar också en stor roll i detta arbete. Det gäller t.ex. Union of the Baltic Cities, UBC. Det nordiska samarbetet inom ramen för och () med sin starka koncentration på närområdena är också viktigt för en hållbar utveckling av regionen, särskilt med beaktande av det arbete med hållbar utveckling som sker inom NMR under innevarande år under det svenska ordförandeskapet. , Arktis- och Ett viktigt arbete pågår också för att förbättra miljösituationen i . arbetar aktivt inom ramen för en rad internationella avtal och konventioner, som bl.a. syftar till att minska mängden havsföroreningar i området. Uppföljning av den s.k. Esbjergdeklaratio- nen inom ramen för är av särskild betydelse. Ett miljösamarbete pågår även mellan de arktiska länderna samt mellan länderna runt . verkar bl.a. för att miljöfrågorna prioriteras och integreras i det bildade samt för att samordningen mellan Arktisarbetet, och Baltic 21 skall förbättras. Vidare är det viktigt att EU:s medverkan inom stärks. är ordförandeland i . har som ett av två övergripande teman att inleda ett arbete för att göra och dess närområde till en ekologiskt hållbar region. De nordiska länderna förenas bl.a. av ett brett folkligt engagemang för bevarande av natur och miljö, politisk samsyn i strävan att nationellt såväl som inom EU och i andra internationella sammanhang verka aktivt inom miljöområdet. Därmed finns goda förutsättningar att främja en politik som förenar ekologi, ekonomi och sysselsättning. 4 Genomförda och nya åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling inom olika departements verksamhetsområden Regeringens utgångspunkt för omställningsarbetet till ekologisk hållbarhet har varit det åtgärdsprogram som redovisades i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Detta program innehöll ett stort antal åtgärdspunkter fördelade på de tretton departementen inom . Vissa av åtgärderna har kunnat genomföras . Många åtgärder har dock varit av en mer långsiktig karaktär och arbetet med att genomföra dessa kommer att fortgå . har också nya förslag på åtgärder tillkommit genom de propositioner och skrivelser som lagts med koppling till ekologiskt hållbar utveckling. I detta kapitel redovisas hur departementens arbete med åtgärdsprogram har framskridit. Utgångspunkten är målformuleringarna som huvudsakligen återfinns i sammanfattningsrutorna i den departe- mentsvisa redovisningen i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet. Många åtgärder är dock övergripande och berör flera departements verksamhet. Redovisningen sker i dessa fall under det departement som har det huvudsakliga ansvaret att driva frågan eller har en samordnande roll. Åtgärderna års skrivelse har i årets skrivelse numrerats enligt 97:1, 97:2 etc. med en inledande bokstavsbeteckning som anger vilket departement som är ansvarigt för att åtgärden genomförs. De nya åtgärder som har tillkommit redovisas under särskild rubrik under respektive departement. De är numrerade enligt samma system som ovan, dvs. bokstavsbeteckning för departement, år och en löpande numrering. Där inget annat anges finansieras åtgärder och initiativ inom departementets egna budgetramar. 4.1 verksamhetsområde Miljöbrottslighet utgör en form av ekonomisk brottslighet. Det har regeringen slagit fast i den strategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten som regeringen beslutade om (skr. 1994/95:217). Regeringens strategi innehåller ett brett åtgärdsprogram mot den ekonomiska brottsligheten och därmed också mot miljöbrottsligheten. Det handlar bl.a. om att vässa lagstiftningen, utveckla myndigheternas arbetsmetoder, effektivisera myndighetssamarbetet, höja myndigheternas kompetens och förbättra det internationella samarbetet. hade ingen erinran mot innehållet i strategin (bet. 1994/95:JuU25, rskr. 1994/95:412). har regeringen initierat och i flera fall också fullföljt mer än 70 projekt inom ramen för ekobrottsstrategin (jfr skr. 1996/97:49 och skr. 1997/98:38). En av huvudpunkterna i strategin var att inrätta en ny myndighetsstruktur inom rättsväsendet med inriktning på att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd Ju 97:1 Inrätta , en ny myndighet inom åklagarväsendet, med uppgift att samordna och utveckla bekämpning av ekonomisk brottslighet och inrättades . Eko- brottsmyndigheten är en myndighet inom åklagarväsendet och leds av en generaldirektör. I myndigheten arbetar åklagare, poliser och olika slag av specialister. Förutom de operativa uppgifterna har i uppgift att som nationellt stabsorgan för ekobrottsbekämpning nära följa och analysera ekobrottslighetens utveckling och att slå larm till stats-makterna, myndigheterna och näringslivet när nya former av ekobrott uppträder. är ett centralt samverkansorgan som är administrativt knutet till . Viktiga frågor som rör nationella stabsfunktioner, t.ex. analys, uppföljning och initiativ till myndighetsgemensamma aktioner kanalise- ras genom . handlägger inte miljö- brottslighet. Utgångspunkten är dock att även när det gäller att utreda miljöbrottslighet skall ha en central roll. föreslagna nya åtgärder Åtgärd Ju 98:1 Utarbeta ett samlat förslag till former för utredning av alla slag av brott mot miljön Utgångspunkten att skall ha en central roll när det gäller att utreda miljöbrottslighet innebär att vissa gränsdragnings- problem måste lösas. Regeringen har därför uppdragit åt Riksåklagaren att utarbeta ett samlat förslag till formerna för utredning av alla slag av brott mot miljön. Uppdraget skall redovisas i en rapport till före utgången av . Inom har en särskild grupp för tillsynsfrågor bl.a. föreslagit att länsstyrelserna skall verka för samarbete mellan tillsynsmyndigheterna, polismyndigheterna och åklagarmyndigheterna när det gäller att förebygga och beivra miljööverträdelser. Detta ansvar har fastställts i tillsynsförordningen till . Arbetsgruppen poängterar att även samarbetet mellan nämnda myndigheter och prövningsmyndighetena bör utvecklas. Ambitionen bör vara att tillstånd så långt möjligt skall vara utformade så att de kan vara ett stöd och även i praktiken användbara i arbetet hos tillsynsmyndigheter, åklagare och domstol när fråga väcks om en överträdelse har ägt rum. Åtgärd Ju 98:2 Utveckla en särskild nationell strategi för bekämpning av miljöbrottsligheten Regeringens ekobrottsstrategi avser som redovisats ovan också brott mot miljön. Det finns dock skäl att i detta sammanhang ta fasta också på de speciella förutsättningar som finns när det gäller att bekämpa miljö- brottslighet. Regeringen avser att redovisa en särskild nationell strategi för bekämpning av miljöbrottsligheten (jfr bet. 1997/98:JuU1). Åtgärd Ju 98:3 Inrätta miljödomstolar Ett samordnat och enhetligt prövningsförfarande kommer att skapas för prövning av miljöärenden genom införandet av . blir miljööverdomstol och regionala miljödomstolar inrättas i , . , och tingsrätter. I samband med detta upphör , vattendomstolarna och Vattenöverdomstolen. 4.2 verksamhetsområde har ett övergripande utrikespolitiskt ansvar inom , särskilt vad gäller FN- och biståndspolitiken. I departementets arbete för en ekologiskt hållbar utveckling läggs tonvikten på det internationella samarbetet, genom bilateralt och multilateralt agerande. Departementet samordnar arbetet med den internationella uppföljningen av om miljö och utveckling i och har även ett särskilt sakansvar för bl.a. ökenkonventionen och globala miljöfonden. Vidare åligger det UD att informera i utlandet om svenska insatser för en ekologiskt hållbar utveckling. , Sida, är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Åtgärderna om att ta initiativ inom EU för ett ekologiskt hållbart respektive verka för ökat regionalt samarbete på miljöområdet som angavs i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet beskrivs under verksamhetsområde. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd UD 97:1 Uppmärksamma frågor om ekologisk hållbarhet i analys och rapportering Denna punkt avser dels UD:s länderanalys och länderrapportering, dels övrig internationell analys och rapportarbete inom miljöområdet. Rapporteringen och analyserna från utlandsmyndigheterna på området följs noga av departementet. Inom ramen för bl.a. verksamhets- planeringen ges möjlighet att styra omfattningen och inriktningen på rapporteringen. I den nya förordningen för den europeiska miljöbyrån EEA har ekologisk hållbarhet lyfts fram på svenskt initiativ. I det fortsatta arbetet med att samordna internationell rapportering kommer frågan att uppmärksammas av . Arbetet med program för miljöintegrering för hållbar utveckling i EU innehåller krav på mål, indikatorer och uppföljning. Arbetet med att utforma internationella hållbarhets- indikatorer pågår i flera internationella fora. deltar också aktivt i det internationella arbetet med att utveckla miljöstatistik och miljöräkenskaper som datakällor för hållbarhetsanalyser och indikatorer. Åtgärd UD 97:2 Fortsätta främja miljöhänsyn och hållbar utveckling i det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet samt i EU-biståndet, med särskild betoning av fattigdomsaspekterna Arbete pågår med att förstärka integrationen av miljö och hållbar utveckling i FN:s verksamhet, särskilt i anslutning till general- sekreterarens reformarbete på det ekonomiska och sociala området. Vidare pågår arbete för att utveckla och driva svenska prioriteringar genom regleringsbrev, i det multilaterala utvecklingssamarbetet samt i det bilaterala arbetet med land- och regionstrategier, och i EG- kommissionens policyarbete för EU:s utvecklingssamarbete; i anslutning till de riktlinjer som lades fast i regeringens skrivelse 1996/97:2. I UD:s strategiarbete avseende ges främjande av hållbar utveckling stor vikt. Åtgärd UD 97:3 Följa upp FN:s generalförsamlings extra möte (UNGASS) FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) möts för att genomföra och utveckla besluten från samt generalförsamlingens nittonde extra möte . Vid kommissionens sjätte möte, som ägde rum , behandlades tematiska frågor om sötvatten samt industri och hållbar utveckling. Under mötet inleddes bl.a. en dialog mellan regeringar, folkrörelser och industrirepresentanter när det gäller industrins ansvar. Vidare skall en översyn genomföras avseende frivilliga initiativ för hållbar utveckling inom industrisektorn. Inom FN diskuteras även att integrera hållbara produktions- och konsumtionsmönster i de konsumentpolitiska riktlinjerna som antagits inom FN. I de svenska förberedelserna inom EU inför årets har bl.a. verkat för att särskilt lyfta fram fattigdomsbekämpning och utbildning för hållbar utveckling som centrala frågor. påbörjas förberedelserna inför CSD:s sjunde möte , som särskilt skall fokusera på hållbara konsumtions- och produktionsmönster, hållbart utnyttjande av oceanerna och hållbar turism. Åtgärd UD 97:4 Fortsätta arbeta aktivt inom globala konventioner för hållbar utveckling deltar vid partsmötena inom konventionerna för klimatförändring, biologisk mångfald och FN:s konvention mot öken- spridning samt inom och Montrealprotokollet. Inför klimatkonventionens partsmöte är frågor om gemensamt genomförande och samarbetet med utvecklingsländer inom ramen för Clean Development Mechanism , framtida åtaganden samt handel med utsläppsrätter centrala. Montrealprotokollets viktigaste fråga ur svensk synvinkel är effektivt utfasningsbistånd till , inklusive utnyttjandet av svenska erfarenheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas arbetet inom styrelsen för Montrealprotokollets multilaterala fond. Vid partskonferensen med konventionen för biologisk mångfald verkade för att inom konventionen utarbeta särskilda arbetsprogram för marin- och kustnära biologisk mångfald, sötvatten, skog, jordbruk och ursprungsbefolkningars traditionella kunskaper. verkade även för att förhandlingarna om biosäkerhet skall avslutas innan samt för att den globala miljöfonden skall utgöra en permanent finansiell mekanism för konventionen. Även klimatkonventionen kommer att ta ställning till denna senare fråga . Vid fjärde partsmöte lyckades parterna, efter långa förhandlingar, enas om att exportförbudet av farligt avfall från i princip till icke skall stå fast och varken inskränkas eller utvidgas innan det att förbudet trätt i kraft. Denna fråga drevs bl.a. av tillsammans med övriga EU-länder samt flertalet . har också aktivt deltagit i förhandlingar om två konventioner på kemikalieområdet. En konvention om Prior Informed Consent vid handel med vissa farliga kemikalier som skrevs under i , samt en konvention om stabila, organiska ämnen, s.k. POPs, vars första förhandlingsmöte hölls i . Åtgärd UD 97:5 Verka för en tillfredsställande påfyllnad av den globala miljöfonden Den globala miljöfonden (GEF) medverkar till att finansiera de merkostnader, (s.k. incremental costs) för utvecklingsprojekt i som kan uppkomma för att uppnå globala miljövinster. Målet om tillfredsställande påfyllnad av GEF uppfylldes i och med givarnas överenskommelse , som innebär att GEF disponerar 2.75 miljarder USD för perioden 2002. spelade en aktiv roll i dessa förhandlingar, särskilt vad gäller frågan om en rimlig bördefördelning mellan givarna. I det fortsatta arbetet med GEF är det av stor vikt att följa upp de rekommendationer som beslutat om för nästa verksamhetsperiod. Åtgärd UD 97:6 Verka för att miljöaspekter och hållbar utveckling integreras i WTO bl.a. i kommande förhandlingar om handels- liberalisering deltar i de internationella diskussionerna om handel och miljö främst inom (WTO:s) kommitté för handel och miljö, CTE. Denna kommitté är huvudforumet för behandlingen av sambandet mellan handel och miljö. Arbetet inom CTE är av stor betydelse för att påverka och genomdriva eventuella förändringar i handelsregelverket med inriktning mot en hållbar utveckling. arbetar för att miljö och hållbar utveckling skall integreras i handelsregelverket så att en liberalisering av handeln kan medverka till en hållbar utveckling. För att nå önskat resultat på området verkar för att miljöfrågorna skall integreras i de större förhandlingar om handels- liberaliseringar som förutses . CTE:s arbetsprogram omfattar tio punkter, varav de som handlar om miljökonventioners förhållande till handelsreglerna, samt ökat marknadstillträde för u- länderna, har ställts i fokus . Arbetet inleddes med ett som arrangerades i anslutning till ett större , där bl.a. WTO:s generalsekreterare betonade vikten av samspelet mellan handel, miljö och en hållbar utveckling. Ytterligare två CTE-möten planeras . Åtgärd UD 97:7 Genom bl.a. biståndet stödja produktion och export av miljöanpassade produkter leder ett interdepartementalt samråd som syftar till att främja samspelet mellan jordbruks-, miljö-, handels- och biståndspolitiken. Sida har på regeringens uppdrag tagit fram rapporten , miljö och utvecklingssamarbete, som innehåller förslag till hur handels- och biståndspolitik kan bidra till att stödja produktion och export av miljöanpassade produkter. Ett förbättrat samspel mellan de olika politikområdena ökar möjligheterna för ett effektivt bistånd genom Sida. I det fortsatta arbetet förutses även kontakter med och EU. Åtgärd UD 97:8 Informera i utlandet om svenska insatser för en ekologiskt hållbar utveckling har tillsammans med de centrala miljömyndigheterna ett särskilt ansvar att föra ut information om svensk politik för ekologisk hållbarhet till omvärlden. Dessa insatser intensifieras och förstärks. Det finns även behov av en ökad samordning mellan regeringen och myndigheterna vad gäller sådan utlandsinforma- tion. Regeringen genomför en särskild satsning på detta område . Ett exempel på detta är ett internationellt nyhetsbrev med information om miljöarbete, som ges ut i samverkan mellan , och Kemikalieinspektionen. Frågor som berör miljö och ekologisk hållbarhet drivs som svenska profilfrågor också i många andra sammanhang, t.ex. vid de många Sverigemanifestationer som hålls i olika länder. Sedan EU-medlemskapet har t.ex. svenska miljöseminarier arrangerats i flera EU-huvudstäder, med deltagande från kommuner, länsstyrelser och företag med miljötekniskt kunnande, liksom från och . Miljöaspekter ges också en framhållen plats i Svenska institutets faktablad och övriga publikationsmaterial. Åtgärd UD 97:9 Beakta en ekologiskt hållbar utveckling i utrikes- förvaltningens verksamhetsplanering och utveckla personalens kompetens inom området Hållbar utveckling ingår bland de områden som prioriteras i UD:s verksamhetsplanering. Departementets politiska ledning antog riktlinjer inför . Därvid konstate- rades: Skapandet av en hållbar ekologisk utveckling är ett av regeringen högt prioriterat mål. Arbetet bedrivs på flera sätt inom den statliga förvaltningen och kommer att införa miljölednings- system . Vi har lagt fast en struktur för att hantera dessa viktiga frågor inom ram. för internationellt utvecklingssamarbete har fått i uppdrag av oss att leda en samrådsgrupp där direkt berörda enheter såsom enheten för internationellt utvecklingssamarbete, enheten för globalt samarbete och enheten för migrationspolitiska frågor liksom kansliet för administrativ utveckling kommer att ingå. Vi föreslår att gruppen inleder sitt arbete . Utbildningssatsningar har inletts. Utbildning av personalen på detta område anges i verksamhetsplanen för departementets utbildnings- funktion. Ett första miljöseminarium arrangerades . Formerna för seminarier och andra insatser för kompetensutveckling på detta område behöver närmare övervägas. I verksamhetsplanerna på fastighets- och inköpsområdet och då det gäller intendenturen anges att införandet av miljöledningssystem inom blir aktuellt och kan komma att kräva respektive funktions aktiva medverkan. Inom fastighetsområdet är strävan i valet av produkter och material redan nu att använda återvinningsbara och i övrigt nedbrytbara produkter. I inköpsfunktionens verksamhetsplan anges att miljöhänsyn skall beaktas vid upphandling och inköp vid departementet och utlandsmyndigheterna. Regeringen redovisade i försvarsbeslutspropositionen (prop. 1996/97:4) utförligt för det miljöarbete som bedrivs av myndigheterna under Försvarsdepartementet. Regeringen konstaterade sammanfattningsvis att Försvarsmakten fortsätter att systematiskt genomföra sitt miljöarbete i enlighet med den fastlagda inriktningen. Regeringen framhöll även att övriga myndigheter kommit i gång med ett strukturerat miljöarbete. Såväl som och har således utarbetat en miljöpolicy för respektive myndighets verksamhet. Regeringen har i olika sammanhang även pekat på det miljöarbete som bedrivs bland de myndigheter som arbetar med fredsräddningstjänst och miljöräddningtjänst till sjöss. Så har t.ex. lyft fram miljöaspekterna i sin verksamhet. och Kustbevak- ningen är även aktiva inom det internationella samarbetet för att förebygga och minska konsekvenserna av kemikalieolyckor och olje- utsläpp. Försvarsmakten och har av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1) Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd Fö 97:1 och 2 Fortsätta att målmedvetet bedriva miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde enligt de riktlinjer som tidigare redovisats för . Agera för att myndigheterna inom Försvarsdepartementets verksamhetsområ- de ägnar stor uppmärksamhet åt att genomföra den av statsmakterna anvisade inriktningen av miljöarbetet. Försvarsmakten Mot bakgrund av beslut om infrastruktur för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att planera och genomföra en första etapp av åtgärdsprogram mot buller från militär flygverksamhet samt redovisa vilka ytterligare bulleråtgärder som kan genomföras 2007. Regeringen har vidare uppdragit åt Försvarsmakten att i fråga om skottbuller från artilleri och andra tunga vapen tillämpa de riktlinjer som Försvarsmakten har redovisat i en rapport till Försvars- departementet. I det fortsatta miljöarbetet skall Försvarsmakten väga in inte bara mer utpräglade miljöskyddsaspekter utan även frågor om natur- och kulturmiljön. Arbetet med att genomföra Försvarsmaktens miljöpolicy skall fortsätta. Viktiga delar av denna berör miljöutbildning inom organisationen och fortsatta åtgärder för att begränsa utsläppen av föroreningar till följd av användningen av fossila bränslen. Tillsammans med har Försvarsmakten redovisat ett förslag till riktlinjer för miljöanpassad försörjning med försvarsmateriel. Förslaget bereds inom . Försvarsmakten har vidare lämnat en lägesredovisning av arbetet med farliga lämningar och dumpad ammunition. Detta arbete skall fortsätta. Försvarsmakten inför successivt ett miljöledningssystem. Systemet skall vara infört i hela organisationen .