prop · GM0374 · 1999-01-01 00:00:00 — Finansieringsfrågorna i de olika skeendena har belysts av utredningen, som konstaterar att nu gällande praxis fungerar väl och bör tillämpas även i fortsättningen. Verksamhetsutövarna bör också framgent, efter en olycka, bära kostnaderna för återställningsskedet. Vissa finansieringsfrågor bör prövas i en författningsöversyn. Beträffande framtida ansvar och uppgifter föreslår utredningen en indelning i nya verksamhetsgrenar. föreslås få ett sammanhållande ansvar för verksamhetsgrenen Skydd mot olyckor inklusive tillsyn. Övriga verksamhetsgrenar föreslås vara Särskilda myndighetsuppgifter avseende transport av farligt gods, beredskap mot kärnenergiolyckor, kemikalieolyckor, naturolyckor samt miljöfrågor inom sektorn, Stöd och utveckling åt statlig och samt Internationella hjälpinsatser. Vad beträffar verksamhet under höjd beredskap föreslår utredaren en uppdelning av anslaget för i en fredsdel och en del för höjd beredskap, befolkningsskydd, utbildning och övning samt tillsyn, riskhantering forskning, utveckling och tillsyn. Förslaget innebär att funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst förändras innehålls- och ansvarsmässigt. () föreslås tillsammans med svara för befolkningsskyddet och för samhällets räddningstjänst. För räddnings- och ledningscentraler bör fördelningskriterier tas fram vad avser fredsnytta respektive nytta under höjd beredskap. Räddningstjänstutbildningen bör enligt utredningen bedrivas med hänsyn tagen till kommunernas behov. Samverkan mellan och andra utbildningsamordnare bör utvecklas. Vidare bör skolor ses som en gemensam utbildningsplattform. Dessa frågor rörande utbildningen bör bli föremål för samlade överväganden och förhandlingar mellan stat och kommun. Utbildningen av civilpliktiga bör i fortsättningen samordnas och administreras av . Utredningen har även belyst kommunernas, länsstyrelsernas och tillsyn, riskhanteringen samt miljöarbetet. Därutöver har utredningen gjort ett antal överväganden och bedömningar vilka redan nu har resulterat i förändringar och i viss mån anpassning av arbetssätt och hantering av olika ärenden. Remissinstanserna Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fo98/1078/). Remissinstanserna har generellt ställt sig positiva till de bedömningar och förslag utredningen lämnat i betänkandet. Några remissinstanser, däribland Arbetarskyddsstyrelsen och , framför dock vissa principiella synpunkter som bl.a. avser fördelningen av myndighetsuppgifter på det olycksförebyggande området. På vissa punkter har härutöver enskilda remissinstanser, bl.a. vad gäller utbildningsfrågor, föreslagit ytterligare utredning. Samtliga remissinstanser som yttrat sig biträder utredarens förslag om en total författningsöversyn. i tillstyrker utredningens förslag angående effektmål. anser att målen bör utformas med beaktande av skilda förutsättningar som gäller beroende på bl.a. geografisk hemvist. Flertalet remissinstanser avstyrker förslaget om ändrat ansvar för eftersökning av försvunna personer. och avstyrker förslaget om att staten skall kunna gå in med olika åtgärder och ansvara för vissa uppgifter vid en räddningsinsats med hänvisning till att oklarheter i ledningsförhållanden kan uppstå. Arbetarskyddsstyrelsen, Kemikontoret och avstyrker förslaget mot bakgrund av kompetensfrågan. Övriga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Remissinstansernas uppfattning i fråga om finansieringen av de olika skedena i räddningstjänsten är delade. Flera instanser anser att detta bör vara en fråga för den föreslagna författningsöversynen. Ambitionerna i utredarens förslag om ny verksamhetsindelning delas av . ser utredningens förslag som ett övertagande av en uppgift för regeringen där ett flertal departement är berörda. ÖCB biträder utredningens förslag att ansvarsmässigt dela funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst i två funktioner. ifrågasätter om en delning av funktionen kommer att leda till en rationell och samhällsekonomisk hantering av frågan. i avstyrker förslaget. Skälen för regeringens bedömning Regeringen ansluter sig i stort till de principer utredningen har fört fram om det offentliga åtagandet och anser att det kan finnas skäl att fortsatt överväga arbetsformerna avseende samhällets skydd mot olyckor och de myndighetsuppgifter m.m. som sammanhänger med detta. Ett flertal av de frågor som behandlas i betänkandet är av sådan karaktär att de fordrar ändringar i gällande föreskrifter. Regeringen avser att låta göra en översyn av räddningstjänstlagen och följdförfattningar. För denna översyn skall utredningens bedömningar och förslag i huvudsak ligga till grund. Eftersökning av försvunna personer bör alltjämt vara en polisiär uppgift, men ökad samordning med den kommunala räddningstjänsten bör eftersträvas. Vad gäller frågan om nationella och regionala förstärkningsresurser har regeringen uppdragit åt att inrätta sådana på sju platser i landet. Vidare genomförs s.k. olycksförloppsutredningar. Det tidigare anslaget samt verksamhet inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst har uppdelats på två anslag - ett anslag avseende inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst och ett anslag avseende : Samhällets skydd mot olyckor. Förslag om en förändring innehålls- och ansvarsmässigt av funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst samt vissa utbildningsfrågor vad gäller civilpliktiga bör närmare prövas av den i kapitel 9 nämnda utredningen om vissa principer för att åstadkomma en förbättrad helhetssyn när det gäller planeringen för det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället. Frågor om ansvarsfördelning för och vid räddningstjänstutbildning bör enligt regeringens mening bli föremål för samlade överväganden och ut mellan stat och kommun. Olycksförloppsutredningar har på initiativ av genomförts i ett flertal fall. Fram till och med har ca 300 sådana utredningar utförts av räddningstjänsten. Regeringen anser det viktigt att genom sådana utredningar bygga upp en kunskapsbank om åtgärder som kan användas i det förebyggande skedet, insatsskedet och i återställningsskedet. Regeringen delar i huvudsak utredningens syn på finansiering av åtgärder vid de olika skedena av en räddningsinsats. Frågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun bör lösas genom förhandlingar. Remissinstanserna Förteckning över remissinstanserna som beretts tillfälle att yttra sig över följande betänkanden och rapporter. Betänkande av I - Rädda Och Skydda (SOU 1998:59) , , , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , Civilbefälhavaren i Södra civilområdet, Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet, Civilbefälhavaren i Norra civilområdet, Svenska röda korset, , , , , , , , , , Arbetarskyddsstyrelsen, Spräng- ämnesinspektionen, i , i län, i län, i , , , , , , , , , Akademikers , , i , , , , , Svenska , , Facket för Service och Kommunikation, , , Skorstensfejar- mästares och Giftinformationscentralen. Betänkande Skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred (Ds 1998:32) , , , , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , Civilbefälhavarna i Södra och Norra civilområdena, , , , , , , , , , , Länsstyrelserna i , , , och , , , , , , , och kommuner, , , och . Betänkande Försvarsmaktgemensam utbildning för framtida krav (SOU 1998:42) Försvarsmakten, , , , Flygtekniska försöks- anstalten, , , Försvars- högskolan, , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , Verket för högskoleservice, Statskontoret, , , , , , Tekniska högskolan i , i , , , , Akademikers , , och Facket för Service och Kommunikation. Rapport 2 från arbetsgruppen Informationskrigföring om åtgärder och skydd mot informationskrigföring Försvarsmakten, , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , , , , , , och underrättelsekommitté Olika länders försvarsutgifter I nedanstående diagram presenteras nio länders försvarsutgifter dels till ett fast 1990-års penningvärde (anges i respektive lands egen valuta) och som procentuell andel av varje lands bruttonationalprodukt (BNP). Källan till följande uppgifter är . försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) (Väst-)försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) försvarsutgifter - 1998, i 1990-års penningvärde (inhemsk valuta) och som andel av BNP (procent) Förkortningar och benämningar Följande förkortningar och benämningar av internationella truppinsatser, övningar och samarbetsorgan samt militära vapensystem m.m. används i denna proposition. Principer för förkortningar Om förkortningen uttalas bokstav för bokstav används versaler (PFF, MTS). Det samma gäller för förkortningar som uttalas som ett ord och som har en eller två stavelser (PARP). I de fall förkortningen uttalas som ett ord och har tre eller fler stavelser används versal begynnelsebokstav (Unpredep). Under förutsättning att förkortningen är allmänt känd kan denna princip även användas för förkortningar med två stavelser och som uttalas som ett ord (Nato). Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde är förkortningarna på internationella övningar och insatser, vapensystem och samarbetsorgan att betrakta som allmänt kända. Därför skrivs sådana förkortningar med gemena bokstäver efter versal begynnelsebokstav även om de endast har två stavelser (Namsa, Swerap). Tabell B1 Förkortningar och benämningar Ag IW Arbetsgrupp i inom området informationskrigföring. (organ för koordinering av det försvarsrelaterade stödet till de baltiska staterna) Barents Peace Militär övning i PFF:s anda, bl.a. är inbjuden att delta. Övningen äger rum i Finnmark, . Conventional Armed Forces in om uppgifterna på central nivå inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten. Cimic Civil Military Cooperation CJTF Combined Joint Task Forces (multinationella förband för specifika uppdrag) (militärkommitté i EAPR-format) EAPR (EAPR utgör en ram för PFF-samarbetet och är ett forum för konsultationer mellan Nato- och partnerländerna.) EMP Elektromagnetisk puls Identity F/A-18 USA-tillverkade jakt- och attackflygplan 18 Hornet GUSP Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (inom EU) HPM Högeffekt pulsad mikrovågsstrålning (f.d. multinationell fredsstyrka i ) JAS 39 Jakt-, attack- och spaningsflygplan . KRK Tyska s.k. krisreaktionsstyrkor. MAPE Multinational Advisory Element (VEU:s rådgivande polisinsats i ) (, har ersatts av EAPR) Namsa Nato Maintenance and (organisation inom Nato med ansvar för underhåll av vapensystem och utrustning) NBC-vapen Nukleära, biologiska och kemiska vapen Nimic Nato Insensitive Munition Information Center (forum för informationsutbyte och viss forskningsverksamhet på området ammunitionssäkerhet. Öppet även för stater utanför Nato) Nordcaps Nordic Coordinated Arrangement for Military Peace Support. Nordisk samarbetsstruktur för frågor rörande internationella fredsfrämjande insatser. NSD Näringslivets Säkerhetsdelegation Occar Organisme Conjointe de Coopération en Matière d Armament (organisation för samarbete i försvarsmaterielfrågor mellan , , och ) Open Juridiskt bindande avtal som avser observationsflygningar över medlemsstaternas territorier. OSS Oberoende Staters Samvälde (samarbetsforum för ett antal av de forna ) . PARP Planning and Review Process (PFF-ländernas försvarsplaneringsprocess för krishantering och interoperabilitet) PCG Policy Coordination Group PFF Partnerskap För Fred (forum för samarbete mellan Nato-medlemmar och vissa icke Nato-medlemmar) Posom Samlingsnamn för åtgärder inom området psykiskt och socialt omhändertagande RALS 1998-2001 Ramavtal om löner m.m. 1998-2001 för arbetstagare hos staten in military affairs (samlingsnamn för den snabba utvecklingen inom tillämpningen av informationsteknik på krigföring) (Högre civila beredskapskommittén) SFOR Stabilization Force (Nato-ledd multinationell fredsstyrka i ) Shirbrig Multinational United Nations Stand-by Forces High Readiness Brigade (internationell snabbinsatsstyrka som är under uppbyggnad) START-II avtalet (bilateralt avtal mellan och om strategiska vapen) STRIC Stridsledningscentral Swedec Swedish Demining Center (Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum) Swerap Swedish Rapid Reaction Force (den svenska snabbinsatsstyrkan för internationella truppinsatser) (fem kategorier av tung försvarsmateriel vars antal begränsas i ) TSA Totalförsvarets signalskyddssamordning Unpredep United Nations Preventive Deployment (FN:s preventiva mission i f.d. jugoslaviska republiken ) US-Baltic Charter Samarbetsstadga mellan och de baltiska staterna (samarbetsforum inom området försvarsmateriel) (integrerad del av VEU för samarbete inom området försvarsmateriel, f.n. främst forskningssamarbete) VEU Västeuropeiska unionen WTO (, global samarbetsorganisation för kontroll av internationell handel) ö-drift Fortsatt drift av elsystem i separata delsystem i händelse av att stamnätet sätts ur funktion Försvarsdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar Utredningen har av olika skäl valt att ange de olika utbildningsmomentens omfattning genom att ange visst antal poäng. Varje poäng kan generellt sett anses motsvara en studievecka. och granska detta extra. 1998/99:74 Bilaga 1 1998/99:74 Bilaga 2 1998/99:74 Bilaga 3