prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — En övergripande näringspolitisk frågeställning är hur skall kunna stärka sin position bland industriländerna. skall därför identifiera befintliga hinder och outnyttjade möjligheter till förnyelse och tillväxt. Verkets övergripande mål ligger fast. Näringslivets utveckling skall ske i regional balans och i samklang med miljön. En viktig uppgift för är att analysera vilka offentliga näringspolitiska insatser som kan skapa bättre förutsättningar för tillväxt, klarlägga vilka åtgärder som är mest effektiva och genomföra näringspolitiska insatser. Verket måste därför fortlöpande utveckla kunnandet om små, medelstora och stora företags villkor, om näringslivet i stort och om närings- och regionalpolitiken. skall bevaka den näringspolitiska utvecklingen inom EU, ta till vara de nationella möjligheterna som medlemskapet ger, och aktivt delta i europeiskt samarbete. En rad förändringar i omvärlden innebär att kan utvecklas och renodlas. De möjligheter som skapas genom en ökad fokusering innebär att kan identifiera nya nischer och insatser där kompetens och ekonomiska resurser ger bästa möjliga utbyte som vissa av dagens aktiviteter avvecklas. Strukturella förändringar och arbetslöshet innebär att arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik, regionalpolitik och näringspolitik får allt fler beröringspunkter som det finns en allmän trend mot ökad regionalisering. Dessa förändringar har förstärkt roll som nationell samordnare och expert. Allt mer strategisk och vital blir rollen att initiera, driva och analysera näringspolitiska pilotprojekt. Dagens näringspolitik präglas till stor del av industrins problem och behov som tjänstesektorn har fått allt större betydelse för näringslivets förnyelse och tillväxt. Denna genomgripande politiska, ekonomiska och strukturella omvandling innebär att ställs inför delvis nya utmaningar. Detta innebär att har fyra roller nämligen: som nationell expert- och stabsorgan, för nationell samordning, för nationellt programansvar och för rådgivning och företagsfinansiering Som nationellt expertorgan skall kontinuerligt följa näringslivets utveckling, ha en bred bevakning av näringspolitiken och även granska hur politiska och regionala förändringar i omvärlden påverkar näringslivets villkor. Stabsrollen innebär att på regeringens uppdrag tar fram beslutsunderlag. skall vara nationell samordnare för, innovationspolitik, regionalpolitik, småföretagspolitik och teknikpolitik inklusive teknisk FoU. omfattande nätverk skapar stora förutsättningar för att initiera och genomföra tidsbegränsade program som kräver en nationell kraftsamling genom samverkande centrala aktörer i olika landsdelar. Viss företagsinriktad rådgivnings- och finansieringsverksamhet kan bedrivas av om det är motiverat med hänsyn till behov av nationell specialkompetens exempelvis inom såddfinansiering eller av andra effektivitetsskäl. De anslag som helt eller delvis berör är: UO 19 Regional utjämning och utveckling A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder A2 Landsbygdslån A5 Transportbidrag A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. UO 24 Näringsliv A1 : Förvaltningskostnader A2 Småföretagsutveckling D1 Teknisk forskning och utveckling G1 Täckande av förluster vid viss garanti givning, m.m. Överväganden och resultatinformation om olika program redovisas i anslutning till verksamhetsområdena, småföretagsutveckling, teknisk forskning och utveckling samt under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 201 205 Engångsvis anslagsminskning på tilläggsbudget 1998 7 150 1 Pris- och löneomräkning 3 968 Överföring från anslaget m.m. under UO1 1 500 Justering av 464 Förslag 1999 214 287 1 Överföring av 7 150 tkr till engångsvis bå 1998 på tilläggsbudget skall inte påverka beräkningen av förslag 1999. Regeringen har i sina överväganden om förvaltningsanslag utgått från det anslag fastställt för . Anslaget har tillförts för utredningsverksamhet från anslaget m.m. under utgiftsområde 1 . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). A2 Småföretagsutveckling Tabell 3.2 Tusental kronor 127 062 1999 Förslag 184 062 2000 Beräknat 184 062 2001 Beräknat 184 062 Syftet med verksamheten är att underlätta utveckling och tillväxt inom småföretagssektorn, så att antalet livskraftiga och växande småföretag ökar. Från anslaget täcks kostnader för dels verksamhet med information, rådgivning och finansiering genom AB:s regionala utvecklingsbolag, dels vissa centrala insatser på småföretagsområdet genom främst , bl.a. inom områdena inter- nationalisering och innovationsfrämjande åt- gärder, däribland s.k. såddkapital. Regeringens överväganden Resultatinformation har bl.a. fortsatt sin verk- samhet med miljöstyrning i småföretag, EU:s kontaktmässor och kvinnors företagande. har i enlighet med regeringens önskemål intensifierat sin samverkan med lokala kooperativa utvecklingscentra och beaktat kooperativa företags behov av rådgivning och finansiering. Med medel från detta anslag stödjer staten även verksamheten i Stiftelsen stridesign. Verksamheten inriktas på åtgärder som främjar kunskap och kompetens inom industriell design i syfte att öka konkurrensförmågan inom svenskt näringsliv. Designfrämjande verksamhet i små och medelstora företag uppmärksammas särskilt. Stiftelsen Svensk Industridesign samarbetar med bl.a. för att få ut information och rådgivning i de olika regionerna. I det föregående (avsnitt 3.3.3) redovisas effekter av den verksamhet, som bedrivs med medel från anslaget. Det gäller främst ALMI:s och småföretagsinsatser. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 134 062 Ökat resursbehov 50 000 Förslag 1999 184 062 Regeringen förordar att verksamheten med medel från anslaget Småföretagsutveckling bedrivs enligt i huvudsak oförändrade riktlinjer. En ökad betoning kommer att läggas vid främst verksamheten med såddkapital i enlighet med vad som anförs ekonomiska vårproposition. Det innebär en ökning av resurserna med totalt 2001. Regeringen avser att ta initiativ till en utvärdering av ALMI:s verksamhet och vid behov göra anpassningar som kan föranledas av dels hittillsvarande erfarenheter, dels förändringar i omvärlden. A3 Stöd till kooperativ utveckling Tabell 3.3 Tusental kronor 16 500 1999 Förslag 16 500 2000 Beräknat 16 500 2001 Beräknat 16 500 En jämförelse mellan budget och utfall visar att anslaget Stöd till kooperativ utveckling inte helt tagits i anspråk. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på det äldre reservationsanslaget för samma ändamål. Detta beror i huvudsak på en tidsförskjutning mellan beslut och utbetalning av bidrag. Anslaget disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskrifter om detta finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativ utveckling. Statsbidrag kan enligt förordningen ges till kostnadsfri information och rådgivning om kooperativt företagande. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen har beslutat om riktlinjer för stödet till kooperativ utveckling. De redovisade målen är att öka sysselsättningen genom bildande av kooperativa företag samt säkerställa en jämn tillgång till kooperativ rådgivning av hög kvalitet i hela landet. De verksamhetsmål som redovisas i riktlinjerna för stödet är att ge allmänheten tillgång till information om den kooperativa företagsformen, att rikta rådgivningsinsatserna till bildande av kooperativa företag som skapar nya arbetstillfällen samt främja utvecklingen av kooperativa verksamheter som stärker medborgarnas inflytande som medborgare och konsumenter. Stödet fördelas till 24 lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) som finns utspridda i landet. De lokala kooperativa utvecklingscentrumen fungerar som en del av partnerskapet i länen i syfte att skapa tillväxt och ökad välfärd. Dessa har till uppgift att sprida information om den kooperativa företagsformen samt ge stöd och råd till personer som vill starta nya företag. LKU:na skall återrapportera verksamheten utifrån de riktlinjer för stödet som angivits ovan. Första återrapporteringstillfället utifrån de nya riktlinjerna blir baserat verksamhet. Resultatet för visar bl.a. att verksamheten vid LKU omsatte , varav en femtedel utgjordes av statsbidrag. Genom stöd från LKU bildades drygt 300 kooperativa företag med totalt ca 1 000 nya arbetstillfällen. har ur anslaget fördelats till landets 24 LKU för kostnadsfri information och rådgivning samt 2,5 miljoner till centrala åtgärder för att bl.a. öka kunskapen om den kooperativa företagsformen bland de myndigheter och andra organ som har till uppgift att stödja nyföretagande. Som ett led i detta har regeringen beslutat att genomföra pilotsatsningar i och . Pilotprojekten kommer att utvärderas av Statskontoret. Slutsatser Regeringen ser som en av sina mest prioriterade uppgifter att underlätta start av småföretag och därmed öka sysselsättningen. Rapporter från bl.a. Statskontoret visar att intresset för kooperativt nyföretagande är stort, inte minst bland kvinnor, och att nya arbetstillfällen kan skapas till en låg kostnad för staten. Regeringen ser det som viktigt att stärka kunskapsbildningen om den kooperativa företagsformen samt öka kunskapen om kooperativt företagande hos i första hand myndigheter och andra organ som har till uppgift att stödja nyföretagande. Regeringen anser det viktigt att erfarenheterna från de två pilotprojekten som genomförs i respektive tillgodogörs inför den stora informationsinsatsen i hela landet . Informationsinsatsen är ett viktigt led i att förbereda arbetet med de regionala tillväxtavtalen inför dess start . I bl.a. dessa spelar lokala kooperativa utvecklingscentrumen (LKU) en viktig roll som representanter för den sociala ekonomin. Regeringen anser att statsbidraget till kooperativ utveckling liksom tidigare bör koncentreras till kostnadsfri information och rådgivning. En viss del av medlen bör dock i likhet med föregående år kunna användas för gemensamma insatser som syftar till att sprida information om kooperativt företagande. Vissa medel bör även användas till gemensam kompetensutveckling för LKU-systemet. Stödet till kooperativ utveckling fördelas genom beslut av regeringen. Regeringens ambition är dock att ansvaret för fördelningen av stödet skall överföras till lämplig myndighet då den pågående informationsinsatsen om kooperativt nyföretagande beräknas att ha nått fullt genomslag. A4 Turistfrämjande Tabell 3.4 Tusental kronor 83 063 1999 Förslag 80 511 2000 Beräknat 81 902 1 2001 Beräknat 83 441 2 1 Motsvarar 80 511 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 80 511 tkr prisnivå. Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor. Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget . Regeringens överväganden Resultatinformation svarar för övergripande marknadsföring och information utomlands av som turistland. ökade den statliga satsningen på internationell turistmarknadsföring i syfte att bidra till att öka tillväxten och antalet sysselsättningstillfällen. Turismens betydelse för tillväxten och sysselsättningen kan avläsas i turistsatelliträkenskaperna. Resultatet redovisas först . Turistdelegationen har på regeringens uppdrag genomfört riktade studier av förutsättningarna för utveckling av svensk turism. Turistdelegationens förslag bereds i . Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 80 096 Pris- och löneomräkning 437 Justering av 22 Förslag 1999 80 511 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. Det av beslutade övergripande målet för turistpolitiken, att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, bör ligga fast. De strategiska riktlinjer som lagts fram i det handlingsprogram som Turistdelegationen utarbetat bör även fortsättningsvis utgöra en grund för arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen. I samband med bildandet av upprättades ett avtal mellan staten och turistnäringen. Näringen har bidragit med finansiering av marknadsföringsprojekt men har inte medverkat i finansieringen av verksamheten i bolaget i enlighet med avtalet. Regeringen avser därför att omförhandla den del i avtalet som behandlar finansieringen av bolagets verksamhet så att denna tydliggörs. A5 geologiska under- sökning: Geologisk undersök- ningsverksamhet m.m. Tabell 3.5 Tusental kronor 190 615 1999 Förslag 187 993 2000 Beräknat 127 778 2 3 2001 Beräknat 129 791 4 1 Beloppet avser sammanslagning av förvaltningsanslagen för geologiska undersökning (SGU) och () 2 ingår ej medel till förvaltning av 3 Motsvarar 125 524 tkr prisnivå 4 Motsvarar 125 524 tkr prisnivå geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. I detta ingår bl.a. att vara chefsmyndighet för Bergsstaten, den myndighet som utfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen (1991:45). SGU förvaltar och miljösäkrar statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer inkl. anläggningar och annan statlig egendom som används för lagringen. Myndighetens anslagssparande beror på den ekonomiska saneringen inom SGU vilket inneburit kraftiga neddragningar i såväl drift som investeringar. För oljelagringsdelen har uthyrningsverksamhet och försäljning av materiel givit högre intäkter än budgeterat. Under utgiftsområde 6, anslag B 10, funktionen Energiförsörjning har redogjorts för en senarelagd avveckling av tre oljelagringsanläggningar, som är av särskild betydelse från beredskapssynpunkt. Regeringen gör bedömningen att dessa anläggningar bör behållas i funktionsdugligt skick t.o.m. . Regeringens överväganden Resultatinformation Det långsiktiga målet för SGU uttrycks genom att en viss andel av landets yta skall vara täckt med olika typer av geologisk information vid angivna målår, i flertalet fall långt in på 2000- talet. Med beaktande av produktivitetsmålet på 1,5 procents förbättring , vilket inkluderats i de kortsiktiga verksamhetsmålen, kan konstateras att takten följt planerna mot måluppfyllelse. Detta innebär dock en fortsatt mycket låg täckningsgrad vad gäller geologisk information. Regeringen har därför uppdragit åt SGU att föreslå hur användarnas behov av geologisk information inom ramen för befintliga resurser skall kunna tillgodoses snabbare än . SGU:s geoinformation kan grovt indelas i tre nivåer - Lokal nivå. Relativt tät och detaljerad information. Den nuvarande karteringen är i stor utsträckning på denna nivå. Berggrunds- och jordartskartor i skala 1:50 000 samt baskartorna för prospektering i skala 1:50 000 eller 1:100 000 är exempel härpå. - Regional nivå. Utgörs antingen av en glesare insamlad information än den på lokal nivå eller av en generalisering eller urval i den lokala nivån. SGU arbetar förnärvarande även på denna nivå. Exempel är länskartor (skala 1:250 000) av olika slag samt de översiktliga berggrundskartorna i . - Nationell nivå. Mycket gles eller generaliserad information. Exempel är kartorna i Nationalatlas band och . Skalområdet är 1:1miljon 1:2,5 miljon. Livslängden på geologisk information bedöms vara . Med nuvarande resurser och arbetssätt inriktat mot den lokala nivån kommer det att ta att täcka landet med information än informationens livslängd. SGU har föreslagit att det framtida arbetet i större utsträckning än inriktas mot en geologisk kartering på den regionala nivån. Det innebär att SGU kan ha landstäckande informationsbaser för bl.a. berg, jord, inkl. kontinentalsockeln och grundvatten på denna ambitionsnivå. Merparten av resurserna bör dock även fortsättningsvis satsas på den lokala nivån med tydlig prioritering efter användarbehov. Informationsinnehållet för olika områden bör kunna varieras. Likaså bör områdena få en mer flexibel avgränsning t.ex. efter kommungränser. När de regionala databaserna föreligger bör nya nationella geoinformationsbaser upprättas och kontinuerligt uppgraderas med avseende på det regionala arbetet. Tabell 3.6 Budget för uppdragsverksamhet vid SGU Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 (varav tjänsteexport) 20 028 4 400 20 108 4 400 80 Prognos 1998 (varav tjänsteexport) 18 420 1 700 19 020 1 800 600 1 Budget 1999 (varav tjänsteexport) 17 000 1 500 16 900 1 100 100 1 700 ianspråktas av fonderade medel för utvecklingsinsatser. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 184 093 Pris och löneomräkning 3 506 Justering av 394 Förslag 1999 187 993 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). SGU:s verksamhet har präglats dels av den nödvändiga ekonomiska saneringen och dels av sammanslagningen med (). Det har inneburit stora påfrestningar för såväl produktionen som för kompetensutveck- ling och andra framtidsinriktade satsningar. Detta är inte tillfredsställande och bör åtgärdas successivt . Regeringen har i denna proposition föreslagit ett mål för verksamhetsområdet näringspolitik. Regeringen avser att till SGU meddela nya långsiktiga mål för den geologiska undersökningsverksamheten. Verksamheten skall inriktas mot att nå en snabbare rikstäckning men på den regionala nivån i stället för den lokala nivån. Karteringen på den lokala nivån måste vara hårt behovsstyrd. Denna verksamhetsförändring beräknas kunna genomföras inom nuvarande anslagsram. SGU fick särskilda regionalpolitiska medel för att öka baskarteringen i de prospekteringsintressanta delarna av . Regeringen gör bedömningen att SGU kan finansiera en förlängning av detta uppdrag inom anslagets ram. För Bergsstaten gör regeringen bedömningen att handläggningstider kommer att kunna nås . Det är viktigt att Bergmästaren för en effektiv ämbetsutövning har goda och utvecklande kontakter med markägare, företag, kommuner och länsstyrelser. A6 geologiska undersök- ning: Geovetenskaplig forskning Tabell 3.7 Tusental kronor 4 164 1999 Förslag 4 786 2000 Beräknat 4 873 2001 Beräknat 4 952 Anslaget disponeras av SGU för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Anslagssparandet kommer av att FoU-projekten är fleråriga överväganden Resultatinformation har 16 projekt av 48 ansökningar fått stöd. har 9 forskningsprojekt slutförts och dokumerats i särskilda rapporter. En ökande andel projekt behandlar miljögeologiska problem. Ett av de slutförda projekten redovisar metodik för elektrisk kartering av grundvattenmagasin att användas bl.a. för detektering av zoner med förorenat grundvatten. Resultaten visar på möjligheter att lokalisera nedgrävt avfall. Anslaget har inriktats mot tvärvetenskaplig forskning, vilken ger nya infallsvinklar och möjligheter att tillämpa ny forskningsmetodik för geodata. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 4 687 Pris och löneomräkning 99 Förslag 1999 4 786 Någon särskild statlig finansiering av prospekteringsinriktad geologisk forskning rörande , industriella och bergarter har inte funnits sedan projekt prospekteringsinriktad malmgeologi upphörde /95. Genom de medel som 1998 avsatts för prospekteringsinriktad malmgeologisk forskning från detta anslag kan viss verksamhet stimuleras. Regeringen noterar det därvid uppkommande problemet att finansiera projekt inom övriga angelägna områden då vissa redan beviljade projekt löper men anser att satsningen på prospekteringsinriktad FoU bör fortsätta. A7 geologiska under- sökning: Miljösäkring av olje- lagringsanläggningar, m.m. Tabell 3.8 Tusental kronor 43 430 1999 Förslag 35 000 2000 Beräknat 40 000 2001 Beräknat 40 000 Anslaget disponeras av geologiska undersökning (SGU) för att täcka kostnaderna för efterbehandling av oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun. Avvikelsen mellan tilldelat anslag och utgifts- prognos beror dels på att återstående arbeten i , enligt planerna, skall utföras samt på långa prövningstider hos vattendomstolarna, vilket fördröjer miljö- säkringsprojekten. Regeringens överväganden Resultatinformation De kvantiteter av beredskapslager av olja som regeringen fastställt har sålts . I syfte att utnyttja tillgängliga lagringsutrymmen har viss kapacitet hyrts ut till externa intressenter och vissa tjänster har sålts. Detta har kunnat ske utan att försäljnings- och avvecklingsarbetet har försenats. Totalt förvaltades 39 anläggningar vid . Av dessa har en sålts . Saneringsprogram med s.k. hydraulisk avledning har utarbetats för 18 anläggningar, vilket är två fler än de krav som ställts. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 77 000 Anslagsminskning 42 000 Förslag 1999 35 000 Enligt prognosen kommer som anslagssparande att tas i anspråk för fortsatta återställningsarbeten i . Utförsäljning av petroleumprodukter kommer som planerat att slutföras . I och med att lagringsanläggningarna successivt töms inriktas verksamheten helt på miljösäkring. Avyttring av materiel i anläggningarna samt anläggningsförsäljning kommer att pågå 2000. Miljösäkringen kommer att löpa med kontrollprogram . För miljösäkringen finns skäl att notera att de myndigheter som är tillståndsgivande enligt miljölagstiftningen har långa handläggningstider. Regeringen har för avsikt att låta utreda förutsättningarna för att även vissa andra oljelagringsanläggningar inom den statliga sektorn kan förvaltas och miljösäkras av SGU. 31.6 Övrig statlig verksamhet Inom näringspolitiken finns ett flertal former av riskfinansiering som alla har till syfte att komplettera de privata marknaderna för lån, garantier och egenkapitalförsörjning. Olika former av lån från utgör exempel på sådana statliga insatser. arbetar med lån till dels växande småföretag, dels personer som startar helt nya företag, dels kvinnor som utvecklar sina befintliga eller nya företag. kan även lämna garantier för bl.a. lån. Stiftelsen har möjlighet att lämna skilda slag av lån med hög risk samt lånegarantier till främst småföretag i de fem norr-landslänen. Stiftelsen Industrifonden, med ett kapital på sammanlagt ca , arbetar med att dels finansiera industriföretags produktutvecklings- och marknadsföringsprojekt med bl.a. risklån och garantier, dels förstärka småföretags ägarkapital. Fonden har olika slag av engagemang i ca 210 företag. Stiftelsen har tilldelats från de f.d. löntagarfonderna. Medlen används främst för stöd till uppfinnare och innovatörer för produktutveckling i mycket tidiga skeden. Stödet lämnas i form av bl.a. villkorliga lån. 32.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet infrastruktur återfinns ansvar för immaterial- och associationsrätt genom (), och Patentbesvärsrätten (PBR). Vidare återfinns ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll samt bidrag till riksmätplatserna genom Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). För elsäkerhet och brand- och explosionssäkerhet ansvarar respektive . Staten lämnar bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen genom SIS - Standardiseringen i . Uppgifter inom statens ansvar för provnings- och mätteknisk forskning och utveckling utförs av ().