prop · GM0361 · 1999-01-01 00:00:00 — Mycket arbete återstår vad gäller i synnerhet reformer av finansväsende och industrikonglomerat och krisen har lämnat djupa spår i samhället, inte minst i form av hög arbetslöshet. Vidtagna reformer har redan börjat resultera i ökad insyn, större effektivitet och bättre villkor för utländska investerare. Sannolikheten talar för att kommer att gå stärkt ur krisen. Avgörande för både Syd- och framtid är säkerhetsläget på Koreahalvön, som är mycket spänt. akuta behov av stöd kan leda till att nya kontaktytor skapas, och möjligen kan fyrpartssamtalen och den sydkoreanske presidenten s.k. solskenspolitik bidra till en ökad avspänning. har sedan ett engagemang i NNSC (Neutral Nations Supervisory Commission) i Panmunjom. Sverigebilden i är positiv men otydlig. Den bilaterala handeln har ökat stadigt , fram till krisen . Ett förhållandevis stort antal svenska företag är etablerade i landet, men investeringarna har varit få. Visst universitetssamarbete förekommer, och den svenska fackföreningsrörelsen har kontakter med sin koreanska motsvarighet. har potential att spela en viktig roll i regionen och strävar politiskt efter att fungera som en länk mellan öst och väst. Landet är medlem i de flesta internationella organisationer och är angeläget om att utöva inflytande där. I internationella och regionala fora sammanfaller ofta och intressen vad gäller exempelvis internationell säkerhet, förtroendeskapande åtgärder och fredsbevarande insatser, liberalisering av handel och investeringar, miljösamarbete och främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. är både politiskt och ekonomiskt en mycket intressant samarbetspartner för i och bör flytta fram sina positioner i landet. Förutsättningen för att utveckla ett för båda sidor givande partnerskap är att kontaktytorna breddas. Regelbundna möten på politisk och tjänstemannanivå inom utvalda sektorer behöver vidare- utvecklas och fördjupas. Områden med långsiktiga utvecklingsmöjlig- heter är handel och investeringar i båda riktningarna, politisk dialog och vetenskapligt samarbete. För 1999-2000 planeras en större svensk satsning med fokus på handels- och investeringsområdet äga rum. Satsningen inleds med ett besök i av den svenske handelsministern och omfattar förutom ett intensifierat besöksutbyte också kultur och sportutbyte. En sådan satsning synes långsiktigt väl- grundad. Det koreanska samhället befinner sig i snabb förändring och vissa svenska socialpolitiska lösningar, t.ex. på arbetsmarknadspolitikens och äldreomsorgens område är väl ägnade för en dialog liksom miljöfrågor. Den koreanska marknaden kommer att bli intressant för företag som kan erbjuda energisnål och miljövänlig teknik. De två viktigaste sektorerna är fordonsindustrin och varvsindustrin, där haft en stark ställning och även ser stora möjligheter. profilerar sig allt starkare i på IT- och telekommunikations- området, inom sjuk- och hälsovårdssektorn och beträffande samfärds- medel och byggnadsmaterial. Sektorn konsumentprodukter kommer snart att bli intressant, då distributionsstrukturen förändras genom att stora utländska företag etablerar sig och därmed öppnar kanaler för importerade produkter, som varit utestängda. Svenska företag har visat en mer aktiv attityd till investeringar i . Landet har blivit en strategiskt intressant bas för produktion och marknadsbearbetning i eftersom villkoren för utländskt ägande väsentligt förbättrats till följd av krisen. Före krisen var en växande investerare i och det är angeläget att följa upp det arbete på att dra koreanska investeringar till som påbörjats. Det akademiska samarbetet bör fortsatt stödjas och uppmuntras. Koreansk forskning och utveckling har nått en betydande nivå och det ligger i svenskt intresse att bygga upp långsiktiga samarbetsformer. Den svenska fackföreningsrörelsen bedriver utbildnings- verksamhet i , som kan tjäna som inspiration även för andra typer av samarbete mellan organisationer. Miljö- och kvinnofrågor och social rättvisa är områden där svenska och koreanska organisationer skulle kunna ha ett för båda sidor givande erfarenhetsutbyte. Sådant utbyte skulle vara av stort värde i en fördjupning av de bilaterala relationerna. befinner sig i en djup kris. Det tidigare beroendet av och det forna har ersatts av ett beroende av världssamfundet för landets försörjning, främst med olja och livsmedel. BNP uppges ha minskat med . Redan innan hjälpen från avbröts utvecklades ekonomi negativt till följd av ett ohållbart system och stora utgifter för den militära upprustningen. De senaste tre årens ogynnsamma skördeklimat har tärt ytterligare på det jordbruksberoende nordkoreanska folkets försörjningsmöjligheter och utbredd svår svält rapporteras. Det delade är ett av allvarligaste säkerhetspolitiska problem. utgör ett direkt säkerhetshot i regionen genom sin militära rustningsnivå, som inkluderar missiler, kemiska vapen och eventuellt även kärnvapen. Grundläggande politiska fri- och rättigheter erkänns inte. Ekonomiska reformer, ökad öppenhet och stegvis integra- tion i det internationella samfundet är av avgörande betydelse för landets försörjningsförmåga liksom för en avspänning på den koreanska halvön. har en diplomatisk representation i , primärt med uppgift att fullgöra skyddsmaktsuppdrag för , , och . Myndigheten har också fått viktiga rapporterings- och bevakningsuppdrag. är det enda EU- land som är representerat i . FN har lanserat fem appeller om humanitärt bistånd, som och EU bidragit till. FN- organ och enskilda organisationer från bl.a. har som en följd härav börjat spela en roll i landet. Det nordkoreanska systemet kännetecknas av slutenhet. De möjligheter till kontakter med som kan ha, bl.a. med sin närvaro i , bör utnyttjas för att söka bidra med erfarenheter till stöd för eventuella tendenser i riktning mot en reformprocess. De erfarenheter som och övriga länder i NNSC förvärvat bör likaså utnyttjas, exempelvis vid genomförandet av förtroendeskapande åtgärder när parterna så önskar. Multilaterala institutioner som UNDP, och har börjat spela en viss roll för att överföra kunskaper och reformtänkande. Svenskt stöd till dessa ansträngningar kan bli aktuellt. Efter har genomgått en snabb omvandling till demokrati. Ekonomin har stora strukturella svårigheter och beroendet är stort av internationella biståndsgivare. Huruvida skall lyckas med sin reformprocess beror till stor del på omvärldens stöd. Mongoliska regeringsföreträdare är öppna för att få impulser utifrån i arbetet att fördjupa demokratin och utveckla områden som förvaltning, utbildning, sjukvård och arbetsmarknad. Utvecklingssamarbete har inletts mellan och . befinner sig i ett skede då breddade kontakter och erfarenhets- utbyte är av stor betydelse. Potential finns att utöka kontakterna på många fält, varvid utvecklingssamarbetet inom överskådlig tid torde bli det dominerande. Utökade kontakter kan också bidra till ökad handel och investeringar inom vissa sektorer. 6.3 I jämförelse med grannländernas tidigare uppseendeväckande tillväxt beskrevs länge som "sjuke man". Marcosregimens fall 1986 innebar dock slutet för decennier av politiskt vanstyre, och en återgång till demokrati. I och med de avregleringar, liberaliseringar och privatiseringar som genomfördes första hälft, har tillväxten tagit fart. Den filippinska ekonomin anses vara en av de öppnaste i regionen, med låga tullar och konkurrenskraftiga villkor för utländska investeringar. Ekonomin är starkt påverkad av Asienkrisen, men landet tillhör inte de värst drabbade. Den sociala strukturen är ett arv från kolonialtiden. De regionala olikheterna är stora. Fattigdomen utgör jämte svaga institutioner och brister i lagstiftning och regelverk fortsatt problem för landet. Det återstår att se om den regering som tillträdde 1998 i sin praktiska politik kommer att betona fattigdomsbekämpning starkare än sin föregångare. 1996 undertecknades, av krig, ett fredsavtal mellan regeringen och den största muslimska separatiströrelsen på ön , (). Avtalet utgör grunden för den pågående fredsprocessen, och medger visst självstyre för öns muslimska delar. Fredsprocessen åtnjuter brett internationellt stöd, också från . är en aktiv medlem i ASEAN-kretsen och i det multilaterala samarbetet mellan de och (ASEM) och över (APEC). har det också funnits en tendens att söka balansera dessa förbindelser med tätare bilaterala kontakter med . Landet reser liksom flera andra länder i regionen anspråk på öar i Spratly-området. Förbindelserna mellan och är goda. Handeln har tredubblats, och uppgick till . Preliminär statistik talar om ett kraftigt fall i exporten som följd av den asiatiska ekonomiska krisen. Exporten domineras av verkstadsprodukter, varav telekommunikationer står för hälften. Vår direktimport uppgick till , vilket var en nedgång från föregående år, och består främst av elektronik, livsmedel, skor och sportartiklar. Ett trettiotal svenska företag är etablerade i . Regeringen fastställde 1997 en landstrategi för utvecklings- samarbete med . I denna prioriteras samarbete som "genom överförandet av kunskap stödjer processer och institutioner som är väsentliga för en fortsatt positiv ekonomisk och social utveckling". Verksamhet på Mindanao skall särskilt uppmärksammas. Ökat stöd på miljöområdet eftersträvas. Samarbetet skall utformas så att det bidrar till att vidga utbytet på ekonomiska och andra områden mellan länderna. är i egenskap av en av demokratier och en livaktig medlem av ASEAN-samarbetet, en intressant samarbetspartner för och för svenskt näringsliv. Vi har ett intresse för att öka meningsutbytet med på en rad områden: om den eko- nomiska, politiska och säkerhetspolitiska utvecklingen i , på miljöns område, liksom ifråga om handelsutbytet. Dialogen om demokrati och mänskliga rättigheter, där spelar en aktiv roll i ASEAN, bör ingå som en del i samarbetet. Högnivåutbyte är ett viktigt instrument för att vidga och fördjupa kontakterna. Handelsfrämjande förblir en central uppgift för utrikesförvaltningen, med sikte på att bredda de bilaterala handelsförbindelserna, och för att bättre utnyttja de möjligheter som Asiatiska placering i erbjuder. Kommersiellt kommer de största möjlig- heterna för svensk export sannolikt även domineras av infrastruktur (tele, transporter, energi m.m.). bör landet även bli en intressant marknad för svenskt hälsovårdskunnande och miljöteknik. Moderniseringen av det filippinska försvaret ger svensk försvarsmateriel- industri möjligheter att erbjuda teknik och kunnande på såväl det området som på flygsidan. De motköpsaffärer som eventuella materiel- order skulle generera, kan ge impulser till ökat ekonomiskt samarbete, och vidgade kontaktytor . Utvecklingssamarbetet bör kunna utvecklas ytterligare. De miljöinsatser som finansieras genom KTS och krediter är en utmärkt grund för ett vidgat samarbete på miljöområdet till att också omfatta kommersiell verksamhet, forsknings- och institutionssamarbete. djupgående ekonomiska kris kommer att prägla landets utveckling under en rad år framöver. Landets betydande tillväxt och välfärdsökning har ersatts av en kris vars omfattning och djup få kunnat ana, och som drabbar 200 miljoner invånare hårt. Landet har tagit viktiga steg mot reform, och grunden har lagts för de allmänna val som skall hållas . Regeringens uttalande om beredvillighet att ge självständighet, om östtimoreserna inte godtar erbjudande om en långtgående autonomi, kan betyda att en lösning är på väg. Utvecklingen i kantas fortsatt av betydande osäkerhet och risker. Etniska och religiösa motsättningar och allmän social oro som konsekvens av krisen riskerar att kasta det indonesiska samhället in i alltmer omfattande våldsamheter. Även i de mest positiva scenarier förestår en mödosam process innan demokratin fått verkligt fäste och ekonomin kommit på fötter. Genom sitt strategiska läge inte minst för sjöfarten får utvecklingen i denna världens fjärde mest folkrika stat betydelse både regionalt och internationellt. Säkerheten i är i hög grad beroende av en stabil utveckling i . Landet har länge spelat en framträdande roll inom ASEAN och i dess säkerhetspolitiska forum med omvärlden, (). relationer med är goda, även om också präglats av en kritisk svensk syn på respekten för mänskliga rättigheter i och då särskilt situationen i . Delvis av dessa skäl har också kontakterna med varit glesare än vad som annars vore motiverat. Mest utvecklade är relationerna på det ekonomiska området och i synnerhet svensk export har utvecklats mycket gynnsamt. Krisen har emellertid påverkat handelsutbytet högst avsevärt. Ett stort antal svenskanknutna företag är etablerade i landet, och trots krisen tyder mycket på att det svenska näringslivets intresse för den indonesiska marknaden består. Utvecklingssamarbetet har varit begränsat, men stöd har lämnats inom nyckelområden som skog, miljö och mänskliga rättigheter. Ett visst akademiskt samarbete har också växt fram . eftersträvar ökad bredd och djup i förbindelserna med . Genom sin storlek och ekonomiska betydelse, och sin roll som aktör av vikt i regionen och internationellt, är ett land med vilken har intresse av att utveckla breda förbindelser. Den nu inledda förändringsprocessen skapar också en jordmån för de svensk- indonesiska förbindelserna. bör även framöver ställa sig berett att bidra till ansträng- ningarna att finna en fredlig lösning på den långa konflikten om och vara berett, när en uppgörelse uppnåtts, att ge ett fortsatt bidrag till utvecklingen i . De internationella finansiella institutionernas roll är central i den kritiska situation befinner sig i. Särskild uppmärksamhet måste ägnas frågan om hur reformprocessen kan främjas och krisens sociala konsekvenser lindras. Det bilaterala utvecklingssamarbetet bör också spela en ökad roll för att främja reformprocessen och för att medverka till att lindra krisens sociala konsekvenser. Ökat institutionellt samarbete bör eftersträvas på områden som kan bidra till den politiska och ekonomiska reformprocessen, exempelvis inom rättsväsendets område. På miljöområdet bör satsa ytterligare på att stödja tekniskt och organisatoriskt. På kulturens område finns jordmån för vidgade kontakter, bl.a. genom ökat samarbete mellan svenska och indonesiska museer. Svensk industri bör ha goda utsikter att göra sig gällande på områden som prioriteras av då landet åter får resurser att investera i landets utveckling, exempelvis inom sektorer som miljö, skog, kommunikationer och annan infrastruktur samt hälsovård. Handelsfrämjandet bör fortsätta att spela en central roll också framöver då förblir en långsiktigt intressant marknad för svensk industri. bör möjligheterna undersökas att skapa ett forum för kontakter mellan svenskt och indonesiskt näringsliv i syfte att stimulera ett ökat utbyte. Breddade personkontakter med enskilda organisationer bör främjas. finns livaktiga indonesiska intresseorganisationer på bl.a. miljö- och konsumentområdena, inom kvinnorörelsen liksom på den fackliga sidan. Här finns en möjlighet för att bidra till att stärka livskraften hos dessa organisationer och institutioner, och därigenom till utvecklingen av det civila samhället i . bör också söka förbättra förutsättningarna för ett vidgat akademiskt utbyte, såväl mellan institutioner som mellan studenter. Samarbete av detta slag bidrar både till ökade bilaterala kontaktytor, och till att stärka svensk akademisk kompetens om . Med en strategi för ett bredare och fördjupat samarbete på dessa och andra områden bör kunna verksamt bidra till ambitioner att utveckla landet i demokratisk riktning, med en öppen, reformerad ekonomi. Den betydande osäkerheten gör det angeläget att noggrant följa den fortsatta utvecklingen i landet. Efter valet har en ny regering bildats i . Med nyvunnen politisk stabilitet kan återuppbyggnadsarbetet av denna svårt härjade nation ånyo ta vid. har försök till planekonomi och statsföretagande ersatts av en rudimentär marknads- ekonomi med betydande inslag av korruption. förblir ett av fattigaste länder, med svaga institutioner. Landets ekonomiska läge har av förhållandevis god tillväxt försämrats. Landets betydande skogs- och mineraltillgångar är utsatta för rovdrift. framtid är under dessa förhållanden svårbedömbar. Landet saknar demokratiska traditioner och allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer. Valprocessen 1998, om än framgångsrik, var också behäftad med allvarliga problem orsakade av brister i den politiska kulturen i landet. Politiska institutioner och administrativa strukturer måste nu byggas upp. Den nya regeringen måste bidra till FN:s arbete för att ställa dem som är skyldiga till de röda khmerernas terror inför rätta. De röda khmerernas marginalisering gör det möjligt att inleda demobilisering och ökade satsningar på landets sociala utveckling. Det förestående medlemskapet i ASEAN kommer sannolikt att gynnsamt påverka landets utveckling. Landet har inte haft bättre förutsättningar för långsiktig utveckling än de som föreligger. Det återstår att se om de kommer att tillvaratas. Förbättrad samordning och integrering av det internationella biståndet med egna utvecklingsansträngningar utgör en viktig förutsättning. riskerar det internationella biståndet att fördjupa landets biståndsberoende. Givarsamfundet ställer med rätta ökade krav på landets ansträngningar att höja det inhemska sparandet och få bukt med den mycket omfattande illegala skogsavverkningen. inledde ett humanitärt motiverat bistånd för återuppbyggnad. utgör utvecklingssamarbetet det helt dominerande inslaget i de bilaterala förbindelserna. Insatser görs för landsbygds- utveckling, primärutbildning, minröjning samt främjande av mänskliga rättigheter. Biståndet kanaliseras huvudsakligen via FN-organ. stödde även på olika sätt valet . Ett par svenska frivillig- organisationer är aktiva i . Handeln med är obetydlig. Utvecklingssamarbete kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för de bilaterala relationerna mellan och . En förutsättning för samarbetet är att den demokratiska processen fortsätter. fattigdomsinriktade åtgärder på det lokala planet, som landsbygdsutveckling, undervisning och vägar är även viktiga inslag i det svenska biståndet. Minröjning förblir ett angeläget område liksom insatser för att främja respekten för mänskliga rättigheter. Varje insats bör som ett viktigt mål ha att utveckla landets institutionella kapacitet. Genom utvecklingssamarbetet kan de bilaterala relationerna breddas. Det finns potentiellt intressanta områden för svenskt näringsliv vad gäller handel och investeringar i . Svenskt näringsliv kan också engageras genom deltagande i upphandlingar genom Asiatiska utveck- lingsbanken, och FN. Ökad kommersiell aktivitet kräver dock att situationen i blir mer stabil och utvecklas i positiv riktning både vad gäller ekonomi och politik. hör till världens fattigaste länder. Efter några inledande år av långtgående socialistiska experiment modifierade sin politik, och har reformer och marknads- anpassning fått genomslag i en högre tillväxt. är en rudimentär marknadsekonomi. Det tidigare stängda landet har öppnats mot omvärlden. 1997 blev medlem i ASEAN. Relationerna med om- världen är goda. Landet erhåller ett omfattande internationellt bistånd. Politiskt är fortsatt en enpartistat. Individens privata sfär har vidgats påtagligt, nationalförsamlingen spelar en växande roll och rätts- systemet är under utveckling, men landet visar få tecken på politisk liberalisering. Landet har ännu inte undertecknat FN:s båda grund- läggande konventioner om mänskliga rättigheter. Korruptionen är ett växande problem. är en av största biståndsgivare. Målet för det svenska biståndet är att bidra till att minska fattigdomen på landsbygden och att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Handelsutbytet är mycket begränsat. relationer med kommer att domineras av utvecklingssamarbetet. Genom dialog och utvecklings- samarbete söker bidra till ökad öppenhet och en stärkt reform- process i . I samarbete med övriga i landet verksamma EU-stater skall frågan om undertecknande av centrala ges hög prioritet. Förutsättningar för ett mer omfattande ekonomiskt utbyte är begränsade. Möjligheter finns dock på bl.a. energiområdet. har successivt utvecklats från råvaruproducent till en exportinriktad industrination. Tillväxten har varit imponerande och har lett till en allmän välfärdsökning, även om inkomstfördelningen förblivit relativt ojämn. Den asiatiska finanskrisen har slagit hårt mot , som emellertid inte sökt stöd hos IMF utan valt att införa valutaregleringar. Dessa kan komma att få negativa effekter på utländska direktinvesteringar. Hur snart åter kommer att vara en ekonomi med god tillväxt är det svårt att uttala sig om. En återhämtning ställer krav på genomgripande reformer av framför allt den finansiella sektorn. Landet har ett parlamentariskt system, där det sedan självständigheten dominerande partiet vunnit majoritet i väsentligen korrekta val. Yttrande-, förenings- och andra politiska friheter är dock inskränkta. De auktoritära dragen i maktutövningen har påtagligt demonstrerats. Krav på ökad rättssäkerhet har vuxit fram som en följd av krisen. För förblir en viktig - och potentiellt än viktigare - handelspartner. Huvudmålsättningen bör fortsatt vara att främja de ekonomiska relationerna. Den positiva bild som finns av , svenskt näringsliv, svenskt tekniskt kunnande, svensk kultur och utbildnings- väsende bör befästas och vidmakthållas. Exporten har ökat kraftigt till , och flera svenska företag har gjort större direktinvesteringar i landet. ingicks ett avtal om visst försvarssamarbete, som ännu inte kunnat fördjupas. Utvecklingssamarbetet är som följd av landets relativt höga utvecklingsnivå begränsat. Ett betydande antal malaysier deltar i Sidas internationella kurser. Universitetssamarbetet har expanderat. bör fördjupa och följa upp de kontakter som redan etablerats, de officiella liksom hos näringsliv, forskning, fackföreningsrörelse och miljöorganisationer. Våra båda länders aktiva medverkan i FN:s freds- bevarande insatser utgör en viktig beröringspunkt. De svenska små och medelstora företagen borde i högre grad kunna utnyttja den goodwill som de svenska storföretagen byggt upp i . Inom områden, som miljö, sjukvård, kommunikationer och trafiksäkerhet, men även IT-sektorn, torde det finnas ett intresse för svenska idéer som kan leda till avsättning för svenska produkter. Satsningar på exportfrämjande förblir angeläget. Förutsättningar torde också finnas för ett utökat samarbete inom forskning och universitetsutbildning. Malaysier bör fortsatt inbjudas att delta i Sidas internationella kurser. Samarbetet på miljöområdet, där den ekonomiska tillväxten har resulterat i allvarliga försämringar i , bör kunna utvecklas. höga ekonomiska och institutionella nivå ökar förutsätt- ningarna för ett gott resultat. En ny grundval kan skapas genom att dialogen mellan företrädare för de båda regeringarna följs upp med en överenskommelse om långsiktigt kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom områden som kemikaliekontroll, avfallshantering, kunnande om luft- och vattenföroreningar samt teknologiöverföring. Flera av aktiva miljöorganisationer har redan svenska kontakter. Sverigebilden bör kunna befästas och fördjupas genom fler kultur- insatser och mer kontakter med malaysiska media. Turistsamarbetet är i sammanhanget viktigt och möjligheterna för nordisk samverkan vad gäller främjande av turism från bör prövas. har med hjälp av en slagkraftig exportinriktad politik åstadkommit en imponerande ekonomisk tillväxt. Republikens drygt 3 miljoner invånare åtnjuter en av världens högsta BNP per capita. är en parlamentarisk demokrati som emellertid genom sitt valsystem och sätt att fungera ger en stark överrepresentation för regeringspartiet, People s Action Party. Landet är en rättsstat men personlig och politisk frihet är inskränkt och yttrandefriheten begränsad. Oppositionspolitik är förbunden med svårigheter.