prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — 182 883 105 1 077 044 538 31 701 110 158 499 587 33 958 132 204 575 677 56 612 136 300 049 575 47 059 151 188 808 599 38 731 216 137 677 708 30 936 128 167 010 682 - - 52 985 914 25 640 169 98 830 682 22 385 76 192 330 621 55 245 96 678 717 616 37 202 138 162 239 575 47 687 148 784 268 658 64 729 144 300 897 589 35 620 128 173 182 582 61 341 217 201 292 733 48 014 174 185 971 687 26 115 100 204 494 775 45 720 159 228 031 772 49 714 173 231 802 779 60 050 234 281 020 936 28 588 212 99 455 745 47 108 181 253 258 739 67 673 256 230 336 908 Totalt 1 144 711 142 6 592 767 746 Källa: För att få en mer heltäckande bild av de offent- liga insatserna för kultur i de olika länen redovi- sas i tabell 3.3 den regionala fördelningen av landstingens och kommunernas insatser 1996. Driftskostnaderna ut- tryckta i kronor per invånare varierar kraftigt mellan länen. Vad gäller landstingen var de högst i (per inv.) och lägst i dåvarande län (per inv.). Jäm- förelser mellan nettodriftkostnaderna i kommu- nerna varierar mellan per inv. vad gäller och per inv. I till regeringen redovisas även specialbearbetningar av Statistiska central- byråns (SCB) årliga undersökningar av levnads- förhållanden () vad gäller en belysning per län av befolkningens kulturvanor. konstaterar att boende i storstadslänen i större utsträckning har besökt teater, museum och bio- graf . I hade av invånarna varit på teater fler än fem gånger . Vad gäller museer har av invånarna i gått på något museum mer än fem gånger. Biblioteksbesöken visar däremot en förhållandevis jämn regional spridning i landet. Vad gäller konsertbesök är invånarna i mest aktiva: har gått på konsert mer än fem gånger . Regeringen vill slutligen erinra om att en rad olika åtgärder har vidtagits för att förbättra den regionala balansen i kulturstödet, bl.a. genom satsningarna i den kulturpolitiska propositionen och i de propositioner som följt denna. Även genom t.ex. regeringens regionalpolitiska propo- sition får kulturen ett ökat regionalt stöd. 3.5 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () konstaterar i sin årliga rapport (RRV 1998:33) att en tydlig för- bättring har ägt rum inom det ekonomiadmi- nistrativa området vad gäller myndigheter inom område. De förbättringar som RRV noterar rör både tydligare medverkan och ansvarstagande från myndigheternas led- ningar och förstärkning inom ekonomiadmi- nistrationen. En annan noterad generell förbätt- ring rör resultatredovisningarna. Flera myn- digheters resultatredovisningar har förbättrats markant, vilket RRV ser som ett utslag av tydligare beställningar i vissa regleringsbrev och prioriteringar inom myndigheterna. Redovisning av prestationer, kostnader och intäkter finns nu i många resultatredovisningar. Nästa fas blir enligt RRV:s bedömning att analysera resultat och redovisa kvalitet. Dit har tills vidare endast ett fåtal myndigheter nått. Regeringen delar RRV:s bedömning och note- rar med tillfredsställelse den positiva utveckling som har ägt rum . Kulturdeparte- mentet kommer även i fortsättningen att ta upp frågor kring resultatanalys, ekonomisk uppfölj- ning och ekonomiadministration i de mål- och resultatdialoger som förs med myndighets- och institutionschefer inom område. 3.6 Åtgärder utanför utgiftsområdet Målen för utgiftsområdet uppnås inte enbart genom insatser inom utgiftsområde 17. Verk- samheten inom kulturområdet är i grunden tvär- sektoriell, vilket innebär att en rad olika statliga insatser inom andra utgiftsområden bidrar till att uppnå de kulturpolitiska målen. Som exempel kan nämnas att både arbetsmarknads- och regio- nalpolitiska insatser har stor betydelse för kul- turen, liksom t.ex. insatser inom utbildnings- området. Insatserna inom ramen för t.ex. miljö-, jordbruks- och trafikpolitiken har stor betydelse för kulturmiljön. Insatser för det internationella kulturutbytet sker även inom andra utgiftsom- råden. Presstödet, stödet till radio- och kassettid- ningar samt de statliga myndigheterna inom press-, radio- och TV-området redovisas under utgiftsområde 1 . Av avgörande betydelse för måluppfyllelsen är naturligtvis även de insatser som görs av kom- muner och landsting. beräknar Sta- tistiska centralbyrån och att kommunernas insatser uppgår till ca och landstingens insatser till ca inom kulturområdet. Insatser som påverkar ungdomar återfinns huvudsakligen inom andra utgiftsområden. Re- geringen har genomfört en rad insatser för att bl.a. minska arbetslösheten bland ungdomar. Några viktiga åtgärder är: - Utvecklingsgaranti. Regeringen införde en möjlighet till s.k. utvecklingsgaranti för ungdo- mar . Detta innebär att kommunerna kan erbjuda ungdomarna en aktiverande insats innehållande olika typer av kompetensutveckling. Regeringen har via Arbets- marknadsstyrelsen fördelat totalt 100 mil- joner kronor till landets kommuner för att de skall kunna göra insatser för att fler gymnasieungdomar skall kunna få ett arbete . Stipendierna inför- des och gör det möjligt för arbets- lösa ungdomar att praktisera på en arbetsplats utomlands under sex måna- der. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings- rådet () disponerar särskilda medel för ungdomsforskning. Medlen anvisas dels inom detta utgiftsområde, dels inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. Behovet av förstärkt undervisning inom idrott och hälsa motiveras främst av folkhälsoskäl. Ämnet idrott och hälsa i har därför ökats . Omfatt- ningen av idrott och hälsa varierar mellan de olika nationella programmen i gymnasieskolan. Regeringen har i propositionen (prop. 1997/98:169) Gymnasieskolan i utveckling kvalitet och likvärdighet föreslagit att den obligatoriska delen utökas från 80 till 100 gymnasiepoäng. 3.7 Skatteavvikelser Det finns ett antal olika särregler i skattelagstift- ningen, s.k. skatteavvikelser, som berör verk- samheter inom utgiftsområde 17. Som exempel kan nämnas att mervärdesskatt inte utgår på TV- avgifter, lotterier eller idrottsevenemang som anordnas av en allmännyttig ideell förening, stat eller kommun. Entréavgiftsbelagda kulturevene- mang och biografföreställningar var tidigare be- friade från mervärdesskatt, men utgår mervärdesskatt med en skattesats på . Inom utgiftsområdet finns förutom de i tabellen nedan redovisade av- vikelserna ett antal skatteavvikelser som inte kan kvantifieras, bl.a. underskott i litterär m.m. verk- samhet och undantag från mervärdesskatt på periodiska medlemsblad. Regeringen har i bilaga 6 till ekonomiska vårproposition (prop. 97/98:150) redovisat skatteavvikelserna inom varje utgiftsområde (allmänna nyhetstidningar ingår i utgiftsområde 1). Tabell 3.4 Skatteavvikelser Miljarder kronor Namn på skatteavvikelsen Skatteavvikelse netto 1998 1999 Kyrkor 0,12 0,12 Utländska artister 0,05 0,05 Bidrag från 0,00 0,00 TV-avgifter 1,49 1,55 Lotterier 3,26 3,41 Skidliftar 0,07 0,07 Biografföreställningar 0,16 0,16 Konserter, teatrar m.m. 0,14 0,15 Kommersiell idrott 0,24 0,25 Upphovsrätter 0,01 0,01 Ideella föreningar 0,05 0,05 Summa 5,59 5,82 Tabell 3.5 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Allmän kulturverksamhet 221 311 326 298 307 311 Teater, dans och musik 1 467 1 428 1 437 1 400 1 430 1 461 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 204 202 210 227 235 240 Bild och form samt konsthantverk 69 79 94 86 95 96 Ersättningar och bidrag till konstnärer 250 249 251 262 259 256 Arkiv 292 285 294 294 300 311 Kulturmiljö 373 424 427 441 462 464 Museer och utställningar 936 932 988 962 986 1001 Film och medier 182 182 182 194 190 191 Forskning 42 38 42 37 37 40 Trossamfund 58 56 56 56 57 58 Folkbildning 2 424 2 497 2 497 2 589 2 633 2 686 Ungdomsfrågor 117 108 113 109 109 109 Folkrörelse- och idrottsfrågor 542 543 536 497 497 497 Totalt för utgiftsområde 17 7 176 7 335 7 451 7 452 7 597 7 722 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 4.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar myndigheten samt bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Dessutom ingår verksamhetsbidrag till olika institutioner och organisationer, bidrag till samisk kultur, bidrag till kulturinstitutioner eller verksamheter som får särskilda nationella uppdrag samt medel till försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel, liksom stöd till IT-utveckling på kulturområdet. 4.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 2 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 221,4 311,3 326,1 297,9 306,8 311,3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Medlen för bidrag till Svenska som tidigare ingått i verksamhets- området har förts över till utgiftsområde 5 och inter- nationell samverkan Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall En betydande kulturverksamhet har kunnat genomföras med utvecklings- och projektbidrag från . Regionala och lokala kulturinstitutioner med särskilda problem har erhållit tillfälligt utökade bidrag. uppmärksammas genom olika nationella och lokala projekt. Prioriteringar Konstnärernas villlkor förbättras. Utvecklings- medel anvisas för att främja dans i hela landet. Bidrag ges till för driften och administrationen av en digital pjäs- bank. Stödet till internationellt kulturutbyte och till centrumbildningarna ökas. Under en för- söksperiod införs stöd för arbetsförmedling vid centrumbildningarna med finansiering från ut- giftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Arbetet med kultur i skolan vidareutvecklas. Utvecklingsmedel anvisas för att främja ung- domars eget skapande. Funktionshindrades deltagande i kulturlivet främjas genom ett särskilt stöd. Bidrag ges för inrättandet av en samisk teater. Ett nytt tidsbegränsat nationellt uppdrag in- rättas inom området formgivning och design. 4.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Verksamhetsområdet kulturverksamhet omfattar olika delar av kulturområdet med insat- ser av skiftande karaktär. är kulturens år i . Planeringen inför och starten av Kul- har genomförts inom ramen för Kulturhuvudstad 1998 samt projektet i hela landet. Aktörer från flera olika samhällssektorer deltar i genomföran- det. Redan nu kan konstateras att många intres- santa projekt har kunnat realiseras inom ramen för kulturårssatsningen och tydliga tecken finns på förmågan hos lokala kulturprojekt att enga- gera ett samhälle. Verksamhetsområdet innefattar bidragsgiv- ning till ett stort antal organisationer och före- ningar. Tio centrumbildningar i landet får verk- samhetsbidrag. Centrumbildningarna är fri- stående organisationer med syfte att främja de olika konstarternas ställning och därmed de fri- lansande yrkesverksamma konstnärernas villkor och arbetsmöjligheter. De fyller en viktig funk- tion inom resp. konstområde genom rollen som samarbetsorgan, informatör och opinionsbildare. Centrumbildningarna skiljer sig åt sinsemellan både vad gäller verksamhetens omfattning och inriktning. Alla har dock det gemensamt att de arbetar direkt mot uppdragsgivare och arrangörer och har ett omfattande kontaktnät. Föreningslivet bedriver en amatör- och pub- likverksamhet som har avgörande betydelse för den enskilda människans kulturvanor. Den all- männa internationaliseringen innebär att kultur- livets kontakter och utbyten med andra delar av världen har ökat och får allt större betydelse för landets kulturella utveckling. Insatserna inom detta verksamhetsområde på- verkar utvecklingen och arbetsvillkoren inom de olika konstarterna. Dessa bedömningar redovisas underTeater, dans och musik (avsnitt 5), Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter (avsnitt 6), Bild och form samt konsthantverk (avsnitt 7) samt Ersättningar och bidrag till konstnärer (avsnitt 8). Elektronisk publicering, via Internet eller mul- timedieprodukter, öppnar nya möjligheter för kulturlivet att sprida information och kunskap samt skapa plattformar för kulturupplevelser. Kulturinstitutioner och fria kulturutövare kan genom att utnyttja modern informationsteknik öka tillgängligheten till kulturlivet och nå ut till nya målgrupper. Funktionshindrades tillgång till kultur har på många områden förbättrats avsevärt. Den tek- niska utvecklingen inom medieområdet har exempelvis inneburit att utbudet ökat och kvali- teten höjts. Kulturdeltagandet är dock fort- farande lägre bland funktionshindrade än bland befolkningen i övrigt.Viktiga delar av kulturlivet bedrivs i institutionella former. Kulturinstitu- tionernas insatser för att tillgängliggöra sin verksamhet för funktionshindrade varierar och är kulturutbudet vid många institu- tioner inte möjligt att ta del av för flertalet funk- tionshindrade. Statens kulturråds rapport (1998:3) Funktionshindrades tillgång till kultur visar dock att många kulturinstitutioner har ett stort intresse och många goda idéer för att öka tillgängligheten. befolkning har en mångskif- tande etnisk och kulturell bakgrund. Det finns en tydlig strävan hos kulturlivets institutioner och organisationer att återspegla detta förhål- lande i sin verksamhet. Alltjämt är dock inslaget av andra länders kultur förhållandevis litet i kul- turlivet. När det gäller de offentligstödda kulturinsti- tutionerna pågår hos ett flertal en omstruktu- rering av verksamheten i syfte att bibehålla den konstnärliga nivån inom ramen för en balanserad ekonomi. De viktigaste statliga insatserna inom området Staten har i väsentlig omfattning lämnat bidrag till förberedelser inför och genomförandet av genom bidragen till och Kultur i hela landet. Inom ramen för stod värd för of Culture Intergovernmental Confe- rence on Cultural Policies for Development som ägde rum i . har i sin bidragsgivning till barn- och ungdomskultur koncentrerat sina in- satser på att följa upp den prioritering som gjordes /96. Bland annat har dansfrämjande verksamhet, bildpedagogiskt ar- bete, insatser för kultur- och musikskolor samt barnkulturcentrum och stöd till ungdomars eget skapande genomförts. Kulturnät byggs på rege- ringens uppdrag upp av Ingenjörsvetenskaps- . Kulturnät samlar och lyfter fram svensk kultur på Internet och ger råd och vägledning till de som vill publicera eget kultur- material på elektronisk väg. har på regeringens uppdrag gjort en kartläggning och ett handlingsprogram för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet. Med utgångspunkten att kultur som stöds med allmänna medel också skall vara till- gänglig för alla har arbetet koncentrerats på kul- turinstitutioner med statligt stöd. överlämnade sin rapport till regeringen . har på regeringens uppdrag inkommit med en rapport angående förutsätt- ningarna för införandet av en fast samisk tea- terinstitution. En försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur, med syfte att lyfta fram andra länders kultur i det svenska kulturlivet har inletts enligt ett avtal mellan staten, och . Regeringen har fördelat sär- skilda medel för att stödja kulturinstitutioner med akuta ekonomiska problem. Härigenom har regeringen medverkat till att lösa de krissituatio- ner som drabbat bl.a. vissa teatrar i och . För perioden 1999 har regeringen givit nationella uppdrag till Backateatern i , numera i , Rosteriet i , , och Arbetets museum i Norr- . Försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel som skall pågå befinner sig i ett inledningsskede. En parlamentariskt tillsatt kommitté (In 1997:08) har att utvärdera hela försöksverksam- heten enligt lagen (1996:1414) om försöksverk- samhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Effekter av de statliga insatserna I propositionen (prop.1996/97:3) om kultur- politik gjorde regeringen bedömningen att Sta- tens kulturråds bidragsgivning har haft stor betydelse för kulturlivets utveckling, framför allt för verksamheter på regional och lokal nivå och inom organisationslivet. Denna bedömning står fast. Viktiga kulturprojekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag och betydelsefull kultur- verksamhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i betydande utsträckning. Även de statliga insatserna för att främja samisk kultur samt för att stärka det internationella kulturut- bytet har haft positiv effekt på utvecklingen. Det tillfälliga stödet till kulturinstitutioner med särskilda problem har bl.a. inneburit att negativa effekter på den konstnärliga verksam- heten har kunnat lindras i ett förändringsskede. Det är ännu för tidigt att bedöma effekterna av statens satsning på . har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera denna satsning. En första delrapport beräknas vara klar . Effekterna av de nationella uppdragen kom- mer att utvärderas efter den första genomförda perioden och redovisas i nästa års budgetpropo- sition. Regeringens slutsatser Regeringens bedömning är att bidragsgivningen och organisationsstödet har haft en positiv in- verkan på utvecklingen. Insatta resurser inom området har använts på ett ändamålsenligt sätt. Den snabba utvecklingen inom IT-området kommer att ställa ökade krav bl.a. på Kulturrå- dets bidragsgivning till de olika konstområdena. Dessutom bör enligt regeringens bedömning kulturinstitutioners och fria kulturutövares an- vändning av IT breddas och utvecklas. ekonomiska vårproposition aviserades en sats- ning på IT inom kulturområdet. På grund av en anpassning till beräknade utgifter skjuts denna satsning upp , då ett särskilt treårigt stöd till IT-utveckling inom kultur- området beräknas inrättas. Förslag framförs också om ökat stöd till vissa kulturändamål. En särskild förstärkning görs för att främja funktionshindrades deltagande i kul- turlivet. Det finns vidare ett behov av att även göra särskilda insatser för offent- ligstödda kulturinstitutioner med ekonomiska och strukturella problem. Med anledning av ställningstagande till propositionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konst- närernas villkor föreslås vissa utvecklingsinsatser, bl.a. för dans och centrumbildningarna. Vidare kommer regeringen inom ramen för utgiftsom- råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslå att får disponera 10 miljoner kro- nor för försöksverksamhet med arbetsförmedlare vid centrumbildningarna. För- söksverksamheten bör omfatta även studieför- bunden och folkparkerna. 4.4 Kultur i skolan har en arbetsgrupp, under ledning av statssekrete- rarna i Kultur- och Utbildningsdepartementen, haft i uppdrag att utarbeta en ny strategi för kultur i skolan. Arbetsgruppen har i rapporten strategi för kultur i skolan (Ds 1998:58) beskrivit sitt arbete och lämnat förslag till hur det fortsatta arbetet med kultur i skolan skall bedrivas. Arbetsgruppen har arbetat utifrån de tre teman som angivits i uppdraget till arbetsgrup- pen, nämligen skolan som kulturmiljö, kulturar- betet i undervisningen samt delaktighet och skapande. Arbetsgruppen föreslår i korthet följande åt- gärder. Allmänt Arbetsgruppen betonar att skolan kan betraktas som vår största kulturinstitution eftersom den omfattar alla barn och ungdomar. Det måste vara skolan som utifrån ett barn- och ungdomspers- pektiv definierar vilket innehåll som skall ut- märka verksamheten i skolan. För att kulturen skall bli en del av den lokala skolutvecklingen måste såväl utbildnings- som kultursektorerna ha ett övergripande gemensamt ansvar för att ut- veckla frågan om kultur i skolan. Arbetsgruppen föreslår att och får i upp- drag att på nationell nivå samordna det fortsatta arbetet. Arbetsgruppen framhåller vidare att det råder brist på forskning inom området kultur i skolan, framför allt i skärningspunkten mellan å ena sidan barns och ungdomars livsvillkor och kul- turmönster och å andra sidan skola och kulturliv. Gruppen föreslår att ett tvärsektoriellt forsk- ningsprogram kring kultur och skola initieras. Skolan som kulturmiljö Arbetsgruppen framhåller att betydelsen av en bra arbetsmiljö i vid mening inte nog kan beto- nas och att man genom att skapa en god fysisk och psykosocial skolmiljö visar respekt för alla som vistas där. Barn och ungdomar skall delta i diskussionen om skolmiljön och påverka dess utformning. Gruppen pekar på det handlings- program för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) som regeringen lagt fram och föreslår bl. a. att arbets- grupp för arkitektur, formgivning och design vid genomförandet av programmet riktar särskild uppmärksamhet mot skolmiljön. Kulturarbetet i undervisningen Film och nya medier spelar en väsentlig roll i barns och ungas liv. Arbetsgruppen anser det angeläget att barns och ungas eget filmskapande liksom skolbioverksamheten får utvecklas både lokalt och regionalt. Gruppen föreslår att särskilt stöd lämnas för detta ändamål inom ramen för regeringens tiopunktsprogram för skolan. Arbetsgruppen konstaterar vidare att museer och arkiv har ett utvecklat samarbete med skolan och anser att detta samarbete bör kunna utvecklas ytterligare. Gruppen föreslår dels att de centrala kulturarvsinstitutionerna får i uppdrag att i direkt kontakt med skola samt uni- versitet och högskola vidareutveckla den peda- gogiska verksamheten, dels att Riksantikvarie- ämbetet får i uppdrag att i samverkan med de myndigheter som berörs av kulturarv och kul- turmiljövård granska och utveckla kulturarvet som kunskapskälla med hänsyn till den föränd- rade kunskapssyn som uttrycks i läroplaner och kursplaner. Det är enligt arbetsgruppen viktigt att nätverk för arbetet med kultur i skolan skapas för att överbrygga de olika förutsättningarna som ofta finns mellan kultur- och skolområdena när det gäller såväl styrsystem som organisation. Kultur- rådet och föreslås få i uppdrag att utveckla ett kontaktnät mellan skola och kultur- liv. Vidare föreslås att regeringen avsätter medel till musik- och kulturskolors (SMOK) verksamhet under den kommande treårsperio- den. Delaktighet och skapande Arbetsgruppen framhåller vikten av att det kul- turpedagogiska arbetet både i det fria kulturlivet och på kulturinstitutionerna stöds och utvecklas på ett sätt så att det även kommer skolan till del. Gruppen föreslår att får i uppdrag att genomföra detta. Slutsatser Regeringen vill för information lämna följande redovisning rörande arbetet med frågor om kultur i skolan. Regeringen instämmer i arbetsgruppens grundläggande uppfattning om kulturens bety- delse för utvecklingen inom skolan och att sko- lan är vår viktigaste kulturinstitution eftersom den omfattar alla barn och ungdomar. Barn och ungdomar i skolan behöver tillgång till den konstnärliga och professionella kulturen på samma sätt som kulturlivet behöver möta barn och unga i deras vardagsliv. Det fortsatta arbetet med kultur i skolan bör väsentligen kunna följa arbetsgruppens slutsatser och förslag. Eventuellt behov av finansiering av förslagen får prövas inom ramarna för statsbudgetens ut- giftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning samt inom anslagsramarna för berörda myndigheter och organisationer på utgiftsom- råde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I de delar som förutsätter ställningsta- gande återkommer regeringen i särskild ordning. 4.5 Revisionens iakttagelser och andra revisorer har inte lämnat några invändningar i revisionsberättel- serna. 4.6 Anslag A1 Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 28 366 1999 Förslag 31 351 2000 Beräknat 31 156 2 2001 Beräknat 31 630 3 1 Varav 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Motsvarar 30 601 tkr prisnivå 3 Motsvarar 30 601 tkr prisnivå är en central förvaltningsmyn- dighet inom kulturområdet. Rådet skall följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att verka för samordning och effektivitet i de statliga åtgärderna på kulturom- rådet.