prop · GM0361 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta ger större företag en fördel. I den svenska exporten till dominerar storföretagen. Över hälften av vår export till genereras av ett enda företag, . En central fråga är därför vad som kan göras för att stödja små och medelstora företag. Affärsförhållandena i bl.a. understryker vikten av bra ramvillkor för handeln, t.ex. öppenhet och stabila spelregler. Den kommande förhandlingsrundan i WTO kommer att vara central för tillskapandet av sådana villkor. Strategisk kunskap Asienkrisen visar på behovet av fördjupad kunskap om regionen och dess marknader. Inte minst viktig är denna fråga utifrån de små och medelstora företagens perspektiv, företag med begränsad marknadskunskap och låg riskbenägenhet. I finns sådan kompetens på flera håll, men inte samlad på något slagkraftigt sätt. Den finns inom , , , , Svensk handel och andra näringslivsorganisationer, Sida, på utlandsmyndigheter och givetvis inom de större företagen, affärsbanker och akademiska institutioner. Som ett sätt att utveckla sådan kunskap har det inom enhet för och skapats kapacitet för bearbetning av analyser av den makroekonomiska utvecklingen i samt bedömningar av för svenskt näringsliv viktiga marknader. beskickningar Ambassaderna, konsulaten och handelskontoren har centrala roller i handels- och investeringsfrämjandet. Dessa roller bör stärkas. På vissa utlandsmyndigheter förutsätter detta en ökning av antalet utsända, men förstärkningen skall primärt ske genom ett mera utvecklat samarbete med hemmaorganisationen och företag på plats och ett bättre utnyttjande av informationsteknologins möjligheter. Personal inom utlandsrepresentationen skall ges ytterligare möjligheter till utbildning i export- och importfrågor samt kunskapsuppbyggnad om svenskt näringsliv för att bättre kunna bevaka export- och import- utvecklingen och framtida affärsmöjligheter. och Asiatiska står i flertalet av utvecklingsländerna i för en betydande del biståndsfinansieringen. Till ambassadernas uppgifter hör att bygga upp informationssystem som gör det möjligt att på ett tidigt stadium göra svenska företag uppmärksamma på intressanta affärsmöjligheter. I syfte att stärka hemmaorganisationen har tillsatt ett antal främjartjänster, varav en för , med uppgift att i samverkan med näringsliv, ambassader och konsulat ta långsiktiga initiativ som kan stärka exportansträngningar. På marknader där inte har kontor men där det finns ett intresse från svenskt näringsliv utför ambassaderna uppdrag åt företag mot debitering. Detta förutsätter kvalificerad lokalanställd personal och god kunskap om såväl svenskt näringsliv som var kompetensen i landet finns. En målsättning är att i likhet med andra jämförbara länder öppna generalkonsulat i (Kanton) i södra , för främjande- verksamhet. På kort sikt har handelskontoret i tillförts resurser för att stärka bevakningen av södra . Förutsättningarna för att öppna ett svenskt - eller nordiskt - generalkonsulat i , näst största stad, främst inriktat på främjande, undersöks med tanke på den stora potential som området erbjuder. Ökad samverkan har en väl utbyggd struktur för exportfrämjande. har till uppgift att som centralt organ planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja export. omfattar handelskontor, de handelskammare med vilka slutit samarbetsavtal, samt, beträffande den exportfrämjande verksamheten, även ambassader och konsulat. finns representerat på sju marknader i (, , , , , och ). Ytterligare en etablering, i , övervägs. På övriga marknader samarbetar man med ambassader och konsulat. arbetar på uppdrag av stat, länsstyrelser och vissa kommuner med att främja utvecklingen och tillkomsten av mindre företag med tillväxtmöjligheter. finns i varje län och arbetar genom affärsstrategisk rådgivning, kompetensutveckling och finansiering. , och lokala handelskammare samarbetar på regional nivå inom ramen för s.k. exportcentra. Syftet är att tillgodose små och medelstora företags behov av stöd vad gäller export och internationaliseringsarbete. Stiftelsen attachéverksamhet, STATT, arbetar med att bevaka och fånga upp teknikutvecklingen i omvärlden och föra hem information till . I har STATT endast kontor i . Delegationen för utländska investeringar i , Invest in (), utgör den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder. har till uppgift att medverka till att utländska företag i olika former investerar eller samverkar med svenska företag för att få till stånd nyetableringar och nyinvesteringar i . Delegationen arbetar genom informationsspridning, analyser, hjälp till företagsbesök, bearbetning av media, etc. I arbetar man framförallt med att försöka attrahera investeringar från , , och . På ambassaden i finns ett ISA-kontor och i , och arbetar genom representationsavtal med svenska ambassaden respektive . För att främjandet skall bli slagkraftigt krävs ett aktivt nätverks- byggande mellan aktörer på hemmaplan. I en strategi som skall främja svenskt näringsliv är det viktigt att se till export och import liksom till direktinvesteringar i båda riktningarna. Utgångspunkten måste vara att export och import är nära relaterade. Detsamma gäller handel och direkt- investeringar, liksom in- och utflöde av utländska direktinvesteringar. Arbetet bedrivs av olika aktörer. arbetar med export- främjande, Svensk handel bevakar importfrågor, arbetar med inflödet av direktinvesteringar, STATT med bevakningen av FoU- utvecklingen och Sida med en rad verksamheter av betydelse för handel och investeringar i utvecklingsländerna. Mot bakgrund av hur handel och investeringar utvecklas globalt finns behov av bättre samverkan i och mellan hemma- och fältorganisationen. Framgångar på de ofta svår- bearbetade asiatiska marknaderna kräver en slagkraftig samverkande organisationsstruktur för att främja handel och direktinvesteringar. Genom att samla de olika aktörerna för en årlig , Forum , kommer erfarenheter av och möjligheter till ett utökat samarbete att analyseras och diskuteras. En rådgivande grupp med ett femtontal representanter från stat, näringsliv och näringslivets organisationer har knutits till enhet för och för att regelbundet diskutera utvecklingen på asiatiska marknader, nya affärsmöjligheter och främjandeverksamhetens inriktning. Importen Handelsfrämjande innebär sålunda inte bara exportfrämjande. Importen är lika nödvändig som exporten för vår välfärd. Möjligheten till import av komponenter, insatsvaror och maskiner är en viktig faktor för svenska näringslivets konkurrenskraft. Konsumenterna får med import tillgång till ett större antal produkter och produktvarianter till lägre priser. Bland de är det framförallt japanska företag som konkurrerar med svensk industri medan industriproduktionen i de övriga länderna skiljer sig från den svenska och istället utgör ett komplement. Import från konkurrerar därmed med vår import från andra länder, bl.a. , snarare än med svenska producenter. Konkurrensen från har skärpts genom EG:s associationsavtal och kan komma att skärpas ytterligare vid . Genom att se till att import från inte försvåras genom handelshinder minskar vi riskerna för en handelsomfördelning som innebär förluster för såväl som de . En öppnare syn på värdet av handel i båda riktningarna måste genom- syra främjandet i större utsträckning. För att ambassadpersonal skall kunna bevaka importfrågor krävs ökade kunskaper om svenskt näringsliv och dess relationer med underleverantörer. Projektexport och internationell upphandling Projektexport berör flera företag , dvs. en gemensam order för ett helt system eller anläggning där många olika aktörer medverkar. Denna typ av export erbjuder möjligheter för grupper av svenska företag, inklusive små och medelstora företag. Projekten kan antingen vara sådana som tagits fram för multilateral finansiering eller projekt som växer fram bilateralt. projektexportsekretariat (PES- EIM) utgör ett komplement till övriga statliga insatser på det exportfrämjande området med inriktning på svensk projektexport och internationell upphandling. Sekretariatet med placering inom har fått vidgat mandat och ökade personalresurser. Marknaden för projektexport är stor och kommer att växa i betydelse under de kommande decennierna. Stora infrastruktur- investeringar kommer att behöva göras i . Transportsektorn och energiförsörjningen behöver byggas ut. Hälsovården behöver utvecklas med nya sjukhus, etc. Det befintliga nätverket utgörs av utlandsmyndigheterna, , och direktkontakter. Ett informellt nätverk, Svensk Projektexport, har bildats av ett antal exportföretag och företrädare för , och Sida. har haft svårigheter att uppnå en för vårt näringsliv rimlig marknadsandel av den multilaterala upphandlingen och av multilateralt finansierade projekt. Regeringen har mot denna bakgrund utökat resurserna för bevakningen av internationella projekt av intresse för svenska företag. Ytterligare projektbevakartjänster har inrättats och sådana finns nu i , , , och med uppgift att bevaka projekt inom och , , , Europeiska utveck- lingsbanken och Asiatiska . Av grundläggande betydelse för att svenskt näringsliv skall lyckas bättre på upphandlings- marknaden är att företagen förstår de internationella organisationernas sätt att fungera, hur projekt initieras och följs upp, samspelet mellan institutionerna och låntagar-/mottagarländerna samt inser att det internationella systemet på detta område är under snabb förvandling med decentralisering av verksamheten, med nya samordningsstrukturer framför allt på fältet och med en ökad vikt vid miljö- kultur- och fattigdomsaspekter. God kunskap om dessa förändringar och vad de betyder i operationella upphandlingstermer ger stora konkurrensfördelar. Projekt inom utvecklingsbankerna utgör emellertid bara en del av den totala projektexportmarknaden. En växande andel kommer att finnas inom den privata sektorn i . Dessa möjligheter måste också bevakas i större utsträckning . Några av de för svensk industri viktigaste större projekten i utvecklingsländerna har kommit till stånd med stöd av Sida i form av u- krediter. Vattenkraftverket i är ett just avslutat framgångsrikt exempel. Det av stiftelsen initierade hälso- och sjukvårds- projektet i är ett annat exempel, som lett till betydande affärer för ett trettiotal svenska små och medelstora företag. Med hänsyn till de stora investeringsbehoven i är det en målsättning att svenska företag på detta sätt medverkar i ytterligare projekt. En nödvändig förutsättning är att få tidig information om projekt. Likaså att utlandsmyndigheterna väl känner till den svenska resursbasen för att tidigt kunna identifiera projekt av intresse för svenska företag. Tillgång till exportkrediter som garanteras via EKN är ofta av avgörande betydelse. , som till hälften ägs av staten, kan tillhandahålla såväl statsstödda som marknadsbaserade exportkrediter. Bankerna har dessutom en nyckelroll i sådana satsningar. I utvecklings- länder kan u- och biståndskrediter liksom garantier genom Sida vara av avgörande betydelse. För vissa projekt kan de nordiska finansierings- institutionerna, främst NIB (Nordiska investeringsbanken), vara av betydelse. Projektexport innehåller ofta en utbildningskomponent. Kompletterande utbildningsinsatser skulle oftare än kunna erbjudas inom ramen för utvecklingssamarbetet. Sådana insatser kan höja projektets utvecklingseffekt och livslängd samt stärka det svenska företagets position i värdlandet. Regeringen prövar möjligheterna att utveckla nya stödformer för att främja projektexportorienterade företags/företagsgrupperingars ansträng- ningar att i ett tidigt skede identifiera, utveckla och presentera förslag till projekt som kan bedömas bärkraftiga och ha förutsättningar för inter- nationell eller svensk finansiering. Sådant stöd borde särskilt inriktas på projekt där små och medelstora företag kan medverka och främst avse sektorer som stämmer väl överens med den svenska resursbasen. Miljökunnande som exportvara Omfattningen och den snabba ökningen av miljöproblemen i gör det nödvändigt att satsa mer resurser på miljön där under de kommande decennierna. Behovet är enormt och efterfrågan på miljöteknik och miljötjänster förväntas stiga kraftigt. Utvecklingen av en skärpt miljö- lagstiftning innebär nya affärsmöjligheter för miljöteknikföretag. har utvecklat ett stort institutionellt och teknologiskt kunnande på miljöområdet. Vår kunskap och erfarenhet finns inom flera områden med miljöanknytning. Den svenska industrin ses ofta som ledande inom miljöskydd och miljöteknik. Avfallshanteringen är väl utvecklad, framförallt hantering av miljöfarligt avfall, soptippar och förbrännings- anläggningar. Erfarenheterna från återanvändning ökar snabbt. Vi har väl utvecklad lagstiftning och regelverk för utsläpp från industrier och trafik, liksom instrument för övervakning. Kunnandet om vattenförorenings- problem är väl utvecklat, bl.a. kunskaper om kommunalt avlopp, industriavlopp, yt- och grundvattenföroreningar, övervakning och påverkan på kustområden. Vår kunskap inom naturresurshantering omfattar fysisk planering, både för städer och landsbygd, inom jord- och skogsbruk, fiske och gruvor. På energiområdet har vi lång erfarenhet av vattenkraftutbyggnad, kraftöverföring, bioenergi, alternativ energi samt betydande kompetens inom energibesparing för både hushåll och industri. Svenska företag skulle kunna utnyttja sin kompetens bättre på den internationella marknaden. En ökad närvaro på utländska marknader genom handel och investeringar innebär inte bara tillgång till större marknader utan också att företag utvecklar sitt kunnande och utsätts för ökad konkurrens. Den asiatiska marknaden erbjuder en möjlighet till detta. Den svenska resursbasen utgörs av ett antal storföretag, ett begränsat antal medelstora och många små företag. De senare är framförallt inriktade på hemmamarknaden och har i regel begränsade förutsättningar för en exportsatsning. Detta gäller i synnerhet exportsatsningar till som är en avlägsen marknad med många svårigheter. För att den svenska resursbasen bättre skall utnyttjas krävs ett ökat strategiskt samarbete mellan och bl.a. , , , , forskarsamhället och exportindustrin för ökad export av miljökunnande och miljöteknologi. Genom ett ökat samarbete kan miljö och hållbar utveckling ges högre prioritet. En samlad svensk miljösatsning i behandlas i avsnitt 5.5. Turism och affärsresande Turistströmmarna från är växande och utgör en stor potential för framtiden. noterade 130.000 japanska gästnätter och 13.000 sydkoreanska gästnätter 1997 och 1998 visar på en ökning. Turismen är i stor utsträckning en integrerad del av många av samhällets sektorer, särskilt om man beaktar att turismen definitionsmässigt inte omfattar enbart fritidsturismen utan också affärsresandet inberäknat kongresser och incentiveresor. Turismen gör synligt i omvärlden på flera sätt indirekt genom marknadsföring och direkt via de faktiska besök som genereras. Marknadsföringen skapar i stor utsträckning också en bild av i utlandet - kulturellt, ekonomiskt och samhälleligt. Biståndsfinansiering Utvecklingssamarbetet har, inom ramen för sin övergripande målsättning, på flera sätt bidragit till svenska företags engagemang i . Utvecklingssamarbetet har inneburit en långsiktig närvaro genom vilken kontakter kunnat byggas upp mellan företag, konsultföretag och institutioner i och . Genom det kontraktsfinansierade tekniska samarbetet (KTS) genom Sida har samarbete som involverar den svenska resursbasen kunnat utvecklas också med andra länder än de traditionella programländerna. har näringslivsbistånd och utveckling av den finansiella sektorn blivit allt viktigare delar av Sidas utbud. Det svenska biståndet har fått en allt klarare inriktning på att utveckla förutsättningarna för ekonomisk verksamhet i , på att skapa ett gynnsamt klimat som främjar företagande. Därmed skapas också bättre förutsättningar för handel med och investeringar i landet. Svenska institutioner och företag engageras ofta i detta arbete. Därutöver förfogar Sida över en rad biståndsformer av direkt intresse för svenska företags satsningar på u-landsmarknader. Bistånd i form av krediter utgör ett viktigt komplement till gåvobiståndet. Kreditformerna utgörs av u-krediter, biståndskrediter och kompletteras med garantier. Finansiering sker genom upplåning på kapitalmarknaden kombinerat med bistånd. I som slöts 1991 av och trädde i kraft begränsas möjligheterna att använda bundna krediter på förmånliga villkor. Syftet är att undvika snedvridningar genom subventionering av exportkrediter med biståndsmedel för projekt som bedöms vara företagsekonomiskt lönsamma. U-krediter kommer därför i större utsträckning i fråga för investeringar inom t. ex. sociala sektorer, på miljöområdet, och till de minst utvecklade länderna som är undantagna från avtalet. För u-krediter krävs att låntagarlandet bedöms som kreditvärdigt, att landets prioriteringar överensstämmer med svenska biståndsmässiga bedömningar av projekt och att upphandling sker i internationell konkurrens. En stor del går till , . och dominerar av totalvolymen. Andra som fått svenska u-krediter är , , , , och . Krediter har tidigare framförallt gått till infrastruktur som energi och telekommunikationer. Biståndskrediter, som funnits /95, är avsedda för projektfinansiering och gåvoandel liknar de en ren gåva. De är normalt obundna, men lämnas ofta till sektorer inom vilka svenskt näringsliv är konkurrenskraftigt. Intäktsgenererande och tillväxtfrämjande projekt i mindre kreditvärdiga länder dominerar. Det är naturligt att tänka sig att denna form, som inte berörs av , bör komma till ökad användning i . Regeringen har fattat beslut om ett nytt garantisystem. I det nya systemet finns en utökad och mer flexibel användning av garanti- instrument. Garantier föreslås kunna ges utan någon koppling till u- kredit. Fristående garantier kan mobilisera kommersiella resurser som inte annars är tillgängliga för prioriterade projekt. Initiativ som detta ter sig viktiga för att främja både utveckling och svenska affärsmöjligheter i . I ett flertal utvecklingsländer i finns goda förutsättningar för användning av krediter och garantier, i synnerhet inom infrastruktur- området men också inom områden som miljöteknik, som ges ökad prioritet. Krediter kan också ingå som en del av finansieringen av större projekt. Sida utvecklar tillsammans med EKN mer detaljerade riktlinjer för framtida projektfinansiering. Utvecklingssamarbete och näringsliv - institutionsbyggande och finansieringsformer Sidas verksamhet vad gäller näringslivsutveckling syftar till att skapa gynnsamma förutsättningar för livskraftiga företag som med hållbara produktionsmetoder ger en god försörjning av varor och tjänster, samt till att underlätta tillträde till den internationella marknaden. Ett ökat utbyte med omvärlden är en viktig förutsättning för ekonomisk utveckling. Utmaningen består i att skapa en miljö som främjar framväxten av ett konkurrenskraftigt näringsliv och som också attraherar utländska direkt- investeringar. Sidas arbete med näringslivsutveckling sker inom flera områden. Utveckling av det institutionella ramverket genom stöd till lagstiftning, uppbyggnad av effektiva finansiella system, förvaltning och näringslivets organisationer är ett viktigt sådant. För att investeringar skall komma till stånd krävs en viss grad av säkerhet och att man kan förutse framtiden för planering och anpassning. Reformeringen av samhällsägda företag, privatisering och förändring av ägarstruktur är ett annat område. Ytterligare ett är tillhandahållandet av expertis och policyråd till de minst utvecklade länderna och de länder som övergått från centralplanering till marknadsekonomi. Genom kontraktsfinansierat tekniskt samarbete (KTS) överförs kunnande från svenska institutioner och företag till institutioner i utvecklingsländer. Denna form, som bygger på väl definierad intresse- gemenskap mellan de samarbetande parterna, har visat sig mycket lämplig för ett decentraliserat engagemang av svensk kompetens för institutionsbyggande och kapacitetsutveckling i utvecklingssamarbete med länder som , , och . , ett statligt helägt aktiebolag, medverkar till överföring av svenskt näringslivskunnande till bl.a. utvecklingsländer i för att främja den industriella och ekonomiska utvecklingen i länderna. Stöd sker i form av aktiekapital och lån för utveckling av bärkraftiga samriskföretag. Förutsättningar torde finnas för ett växande engagemang i . StartAsien Behovet av produktiva investeringar i utvecklingsländerna är stort. Sida- programmet StartSyd erbjuder finansieringsmöjligheter för svenska småföretag för affärssamarbete i , och . Tanken bakom programmet är att bidra till en effektiv överföring av kunskap och kompetens till de länder där Sida har näringslivsprogram. Svenska små och medelstora företag som vill satsa kan behöva hjälp att bära de kostnader som krävs för långsiktig lönsamhet. StartSyd-programmet innefattar avskrivnings- och villkorslån. Avskrivningslån ges för utbild- ningsinsatser i det lokala företaget, och uppgår till högst per projekt. Villkorslån kan beviljas för andra nödvändiga investeringar. StartSyd omfattar 22 länder varav fem finns i : , , , och . Sida har i sitt remissvar ställt sig positiv till att pröva möjligheterna att utveckla programmet till ett slagkraftigt StartAsien, baserat på erfaren- heterna av StartÖst och StartSyd. Detta skulle kunna betyda mycket för små och medelstora företag. Fördelen med ett skräddarsytt StartAsien skulle vara att programmet fick en egen profil och att förutsättningar skapades för en utvidgning av programmet till väsentligt fler länder i än det fåtal som StartSyd omfattar. Prioriteringar: Det ligger i hög grad i intresse att handel och direkt- investeringar spelar en starkt dynamisk roll i framtida relationer med länderna i . Vårt långsiktiga mål, som starkt handelsorienterad nation måste vara att väsentligt öka utbytet med regionen. Det bör gälla för såväl export som import och direktinvesteringar i båda riktningarna. Av grundläggande betydelse är att de handelspolitiska förutsättningarna förbättras: Genom vårt EU-medlemskap har vi möjlighet att påverka gemen- skapens handelspolitik gentemot . är pådrivande i WTO och EG för avregleringar inom de områden där har en stor export, bl.a. tekovaror och jordbruksprodukter. verkar även för en restriktivare användning av antidumpingåtgärder. verkar genom EU och WTO för att de avreglerar sina ekonomier. verkar genom EU för att de asiatiska ekonomier som står utanför WTO, bl.a. och , lever upp till de krav som ställs för WTO-medlemskap och ansluts. verkar också för att de som anslutit sig till WTO lever upp till de åtaganden medlemskapet innebär. För att tillvarata möjligheterna till ökat utbyte med krävs att främjandeverksamheten utvecklas: Utvecklingen vad gäller handel och företagande kräver en effektiv främjandeorganisation. För att den skall bli slagkraftig krävs ett aktivt nätverksbyggande mellan aktörer i centralt och regionalt samt ökad samverkan mellan hemma- och fältorganisationen och lokalt på fältet. Tillkomsten av främjandetjänsterna inom har skapat nya möjligheter. En rådgivande grupp med ett femtontal representanter från stat, näringsliv och näringslivets organisationer har knutits till enhet för och för att regelbundet diskutera utvecklingen på asiatiska marknader, nya affärsmöjligheter och främjandeverksamhetens inriktning. Som ett sätt att utveckla kunskap om regionens ekonomier och marknader har enhet för och skapat kapacitet för bearbetning av analyser av den makroekonomiska utvecklingen i samt bedömningar av för svenskt näringsliv viktiga marknader. Detta skall ses som ett komplement till den analyskapacitet avseende utvecklingen i regionen som redan har byggts upp inom . Ambassadernas, konsulatens och handelskontorens centrala roll i handels- och investeringsfrämjandet kommer att stärkas.