prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — I tabellen redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost. I samband med indelningen av anslaget i poster har också en översyn gjorts av egen indelning i verksamhetsgrenar. Den renodling som blev följden har t.ex. medfört att anslagsposten för statsbidraget till enskild väg numera enbart omfattar det aktuella transfereringsbeloppet, dvs. det som utbetalas till bidragstagarna. Kostnaden för administration belastar däremot posten myndighetsuppgifter medan kostnaderna för rådgivning belastar anslagsposten sektorsuppgifter. Fördelning av anslaget Väghållning och statsbidrag på anslagsposter Tusental kronor Anslagspost Anvisat i RB-98 Prognosutfall Sektorsuppgifter 776 0001 875 000 Myndighetsuppgifter 430 000 430 000 Statlig väghållning Investeringar i nationell plan 2 334 000 2 254 000 Investeringar i länsplaner 1 900 000 1 800 000 Drift och underhåll 5 279 000 5 279 000 Bidrag Drift och byggande av enskilda vägar 566 000 566 000 Storstadsöverenskommelser 200 000 200 000 Kollektivtrafikanläggningar 151 000 186 000 Förbättring av miljö och trafiksäkerhet 139 000 119 000 Ökad tillgänglighet för kollektivtrafiken 81 873 76 000 Summa 11 857 173 11 785 000 1 Varav 21 300 tkr på tilläggsbudget . Beräkning av anslaget för Anslaget har beräknats enligt nedanstående tabell. Pris- och löneomräkningen baseras på index för . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 11 857 173 Pris- och löneomräkning -169 864 Justering av 394 Ändrat resursbehov 792 035 Förslag 1999 12 479 738 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Ändrat resursbehov avser dels medel för , dels en anpassning av resursbehovet i för genomförandet av beslut om infrastrukturinriktning. Utgångspunkten för hur medlen under anslaget Väghållning och statsbidrag för skall användas är främst beslut om infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) och beslut om det trafiksäkra samhället (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). har regeringen fastställt den nationella planen för vägtransportsystemet åren 1998 2007 medan länsstyrelserna har fastställt länsplaner för regional trafikinfrastruktur för perioden 2007. De delar av planerna som har ett genomförandeansvar för är dels åtgärder på det statliga vägnätet, dels de statsbidrag till regionala trafikinvesteringar som ingår i länsplanerna. omfattar planerna följande insatser. Miljarder kronor Åtgärd 10-årsram Investeringar i nationella stamvägar inkl. fysiska ts-åtgärder 30,5 Drift/underhåll av statliga vägar 56,0 Miljö- och trafiksäkerhetsreformer 8,5 Investeringar/Förbättring regionala vägar inkl. fysiska trafiksäkerhetsåtgärder 21,6 Statsbidrag regionala trafikanläggningar 4,0 Den del av produkter och tjänster som inte omfattas av planerna eller beslut om infrastrukturinriktning för framtida transporter är Sektorsuppgifter utöver den särskilda planen för miljö och trafiksäkerhet ca , Myndighetsutövning ca , bidrag till byggande och drift av enskilda vägar ca samt de särskilda statsbidragen till storstädernas trafiksystem ca för . genomsnittliga behov av medel för verksamheten för att uppfylla av beslutade ambitioner kan således skattas till ca . Inriktning för Inom utgiftsområdet kan ca avsättas för produkter och tjänster. Stora åtaganden finns inom övriga delar av utgiftsområdet, bl.a. till följd av beslut om en ny transportpolitik. Den omställning av inriktningen av infrastrukturplaneringen som beslutade kommer inte att kunna vara fullt genomförd förrän . Med anledning främst av försenade plan- och tillståndsprocesser bedömer regeringen att det råder stor osäkerhet om hur mycket medel som erfordras för byggande av järnvägar (se avsnitt 4.4). har redovisat ett stort anslagsbehov men beräknar ett visst anslagssparande för . Regeringen anser att av de medel som är beräknade för tills vidare bör ställas till regeringens disposition. Om visar sig ha behov av ytterligare medel än vad regeringen nu bedömer kommer detta att underställas prövning i samband med vårpropositionen . I annat fall bör dispositionsrätten övergå till . Regeringen bedömer att de åtgärder som för del kan komma att beröras av ett sådant innehållande av medel är främst åtgärder med en relativt kort planerings- och genomförandetid, exempelvis vissa typer av underhållsåtgärder. Det ankommer på regeringen att i samband med beslut om fördelning av anslaget på anslagsposter även besluta om hur innehållandet av de 500 miljonerna skall fördelas som neddragningar på anslagsposterna. I den trafikpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56) föreslås att fordonsskatten för bussar höjs . Kommuner och landsting föreslås kompenseras för höjningen av skatten för bussar i lokal och regional trafik genom en höjning av det generella statsbidraget till kommunerna. Den närmare utformningen av ett nytt system för fordonsskatt på bussar utreds nu inom . I avvaktan på att skatten för bussarna höjs bör de medel som skall överföras till kommunerna tills vidare stå till regeringens disposition inom ramen för anslag för väghållning och statsbidrag. Den nedan redovisade bedömda konsekvensen av anslaget för bygger på att disponerar alla medel som anvisas under anslaget för , dvs. även de medel som tills vidare ställs till regeringens disposition. Det är regeringens uppfattning att skall upprätthålla en hög transportkvalitet och säkerhet på det befintliga statliga vägnätet. Därför bör medel till drift och underhåll av statens vägar även prioriteras högt . Regeringen bedömer att medel för att vidmakthålla standarden på vägnätet och dessutom återta av eftersläpat underhåll kan avsättas 2001. Regeringens bedömning är att medel för drift och underhåll bör utökas med ca för jämfört med . Det är vidare regeringens uppfattning att medel till verkets myndighetsutövning måste tillhandahållas i erforderlig omfattning. Allmänheten erlägger avgifter för olika tjänster som tillhandahåller, men dessa inbetalas till inkomsttitel på statsbudgeten. måste därför erhålla tillräckliga anslagsmedel för att kunna tillhandahålla dessa tjänster. Regeringens bedömning är att anslagsposten för myndighetsutövning behöver förstärkas med för jämfört med . använde , utöver anvisade medel, ett anslagssparande som är förbrukat. Verksamheten finansierades således för med års anslag och med från ett äldre anslag. Medelsökningen innebär således ingen ökad verksamhetsvolym. När det gäller investeringar och förbättringsåtgärder i statens vägnät är det regeringens uppfattning att medel måste prioriteras dels för att fullfölja pågående vägutbyggnadsprojekt på stamvägnätet, dels för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder i början av planperioden 2007. Regeringen har givit i uppdrag att redovisa hur ett sådant förstärkt trafiksäkerhetsarbete skall utformas. Uppdraget skall redovisas . Medel för ett sådant förstärkt trafiksäkerhetsarbete måste ställas till förfogande med start . Regeringen bedömer dock att den större delen av medelsökningen på anslaget Väghållning och statsbidrag kommer att tillfalla anslagposten investeringar i nationella vägar för fullföljande av pågående vägutbyggnadsprojekt och endast en mindre del för påbörjande av fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Regeringen beräknar en anslagsökning till för , vilket skulle innebära att det totala anslaget för investeringarna i nationella vägar skulle uppgå till , vilket är ca , eller , under den genomsnittliga nivån för perioden 2007. När det gäller regionala planer är det regeringens uppfattning att dessa skall genomföras i ungefär samma takt som de nationella planerna. Det innebär att dessa kan genomföras till vilket innebär ett minskat anslag med ca för jämfört med . har dock en tidigareläggning med medel från () medfört vissa tidigareläggningar. Sektorsuppgifterna har som regeringen tidigare redovisat inte uppvisat önskvärt resultat inom trafiksäkerhetsområdet. Regeringen bedömer därför att medlen för s.k. reformarbete inte bör utökas . genomförda åtgärder måste utvärderas och effektsamband klarläggas innan en höjd anslagsnivå beviljas för detta ändamål. Däremot anser regeringen att den pådrivande och demonstrerande verksamheten inom sektorsuppgiften bör fördjupas. Regeringen avser därför besluta om en något förstärkt budget för detta. Regeringen bedömer behovet av medelsökning för sektorsuppgifter totalt till . har valt att tidigarelägga viss verksamhet inom sektorsuppgifterna. beräknar att ha utnyttjat en kredit om ca av anslag. Trots regeringens anslagsökning kan således verksamheten i inom sektorsuppgifter komma att minska . Såvitt avser statsbidragen till byggande och drift av enskilda vägar kommer det att göras en teknisk omläggning, innebärande att anslagsavräkningen fortsättningsvis skall ske i takt med utbetalningen av bidraget. krävs därför rent tekniskt ett mindre anslag än och . Regeringen bedömer att anslaget bör uppgå till ca , vilket är en engångsinbesparing med för . Besparingen har i stället fördelats på övriga anslagsposter. Det är regeringens ambition att anslagsposten skall återställas till en oförändrad nivå . I detta sammanhang vill regeringen erinra om att administrations- och rådgivningskostnaderna för hanteringen av de enskilda vägarna numera bekostas via anslagsposterna myndighetsuppgifter respektive sektorsuppgifter. Det särskilda statsbidraget till storstädernas trafiksystem beräknas uppgå till och avser statsbidrag till utbyggnaden av kollektivtrafiksystemet i enlighet med de s.k. storstadsöverenskommelserna. Nytt är en särskild anslagspost för . avser en del i finansieringen av . Regeringen redovisade i propositionen om finansiering av vissa trafikanläggningar i (prop. 1997/98:123) att en del av finansieringen av skulle bestå i att skulle bidra med och att staten skulle bidra med lika mycket i form av en anslagsökning inom utgiftsområde 22. Regeringen beräknar att statens insats skall ske med ca och resterande medel . finns avsatta för ränta och amortering på lån. Se vidare anslaget A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling. Av de ovan anförda prioriteringarna följer i nedanstående tabell regeringens bedömning av hur anslaget Väghållning och statsbidrag skall fördelas på olika anslagsposter. Fördelningen mellan statsbidrag och medel för förbättringar av statliga vägar kommer i princip att följa de länsplaner som länsstyrelserna/regeringen fastställt. Det åvilar dock att i genomförandet av planerna verka för att detta sker så effektivt och produktionstekniskt rationellt som möjligt, vilket temporärt kan innebära vissa avvikelser från länsplanernas fördelning mellan olika ändamål. skall dock samtliga planer ha kommit lika långt i sitt genomförande. När det gäller bidrag till handikappanpassning av terminaler och fordon är det dock så att länsplanerna inte kunnat nå upp till den ambitionsnivå som beslutat. De fastställda länsplanerna visar att ca inte har avsatts för det ändamål som beslutat. Planeringsramarna har i stället fyllts upp med andra åtgärder. För att justera detta kommer regeringen särskilt att reservera en del av medelsutrymmet för statsbidrag till åtgärder för särskilda handikappåtgärder utöver det som finns avsatt i länsplanerna. kommer att få i uppgift att fördela medlen till trafikhuvudmän etc. I nedanstående tabell framgår en preliminär fördelning på olika anslagsposter för åren 1999 2001. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Väghållning och statsbidrag Miljoner kronor Väghållning och statsbidrag Planer/1999 2000 2001 Sektorsuppgifter 1 300 776 785 788 845 Inv. nationell plan 3 050 2 334 2 535 2 843 2 904 /Övriga Stockholmsprojekt 0 0 400 400 146 Inv. regional plan1 2 568 2 272 2 175 2 350 2 572 Drift och underhåll2 5 600 5 279 5 331 5 600 5 600 Myndighetsutövning 495 430 495 495 495 Enskilda vägar 566 566 100 566 566 Storstad 200 658 620 700 Medel från anslag A4 749 0 0 0 Summa anslag A2 12 606 12 4792 13 662 13 828 1 Innehåll i länsplanerna framgår av tabell nedan. 2 Varav står till regeringens disposition . Innehåll i länsplanerna, genomsnitt Miljoner kronor Investeringar i regionala vägar 822 Fysisk miljö 180 Fysisk TS 279 Bärighet, rekonstruktion, tjälsäkring 880 Väginformatik 10 Summa åtgärder statens vägar 2 171 Bidrag kommuner TS och miljö 89 Bidrag trafikhuvudman handikapp 109 Inv. bidrag till THM:s kollektivtrafikanl. 199 Summa statsbidrag 397 Summa statsbidrag + regional väg 2 568 Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. utför också uppdrag inom mark och anläggningsområdet. Utgångspunkten är att full kostnadstäckning skall uppnås i uppdragsverksamheten. beslutar själv efter samråd med RRV om beräkningsgrunderna om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. - Försäljning av informationsuttag ur bilregistret - Administration av felparkeringsavgifter - Försäljning av personliga skyltar - Försäljning av informationsuttag ur nationell vägdatabas - Försäljning av bygg- och anläggningsarbeten () - Försäljning av konsulttjänster () - Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet) - Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC) - Försäljning av Trafikdata (Trafikdata) Budget för avgiftsbelagd verksamhet åren 1999 2001 Intäkter som disponerar 1999 2000 2001 , Konsult och Färjerederiet Intäkter 997 1 092 1 196 Kostnader efter finansnetto 986 1 080 1 184 Resultat efter finansnetto 11 12 12 Kostnadstäckning i % 101 101 101 Summa VUC och Trafikdata Intäkter 7,0 8,0 8,0 Kostnader efter finansnetto 6,1 7,1 7,1 Resultat efter finansnetto 0,9 0,9 0,9 Kostnadstäckning i % 115 113 113 Intäkter 71,9 85,4 94,4 Kostnader 58,4 71,9 80,9 Resultat 13,5 13,5 13,5 Intäkter som inte disponerar Miljoner kronor Verksamhet 1999 2000 2001 Offentligrättsliga avgifter 1999 (medel som VV inte disponerar) 532 520 520 Kostnader offentligrättsliga avgifter -501 -484 -485 Beräknat resultat 1999 31 36 35 Investeringsplan verksamhetsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. Investeringsverksamheten omfattar i princip de investeringar som fastställts av regeringen i nationell väghållningsplan och av länsstyrelserna i länsplanerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag.Vägverket beräknar att genomföra följande investeringar: Miljoner kronor Investeringar Anslag Lån Externa bidrag Förskotte- ringar Statliga vägar 4 431 2 408 837 60 De lån som tar upp för investeringar i anläggningstillgångar och omsättningstillgångar för den egna verksamheten i myndighetsdelen och de olika resultatenheterna ingår inte i ovanstående investeringsplan. Den lånefinansierade verksamheten kommer huvudsakligen att ske genom upplåning via och trafikleder AB. När det gäller upplåning i beräknas lånebehovet till ca . Upplåningen avser huvudsakligen investeringar i tidigarelagda väginvesteringar enligt särskilda bemyndiganden. Regeringen bedömer inte att låneramen därutöver behöver utökas utöver vad som gällde för . Regeringen föreslår därför en oförändrad låneram på för . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Regeringen bedömer inte att behöver några särskilda bemyndiganden för ekonomiska förpliktelser. Investeringsverksamheten är reglerad genom inriktningsbeslut samt särskilt fastställda och lagakraftvunna investeringsplaner. Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. Drift- och underhållsverksamheten har till följd av statsmakternas önskemål om konkurrensutsättning kommit att bli reglerad i långsiktiga entreprenörsavtal. Särskilda frågor Regeringen föreslog i vårpropositionen att broavgiften för passage av skall tas bort . Regeringen beräknar att lösen av lån samt avvecklingskostnader för betalstation och personal totalt kostar ca . Någon ersättning till medverkande kommuner och näringsliv på grund av utebliven avkastning på förlagslånet eller aktiekapitalet skall inte utgå. Berörda kommuner och näringslivet erhåller en fri nyttighet som får anses stå för ett värde som väl motsvarar utebliven avkastning. Anslaget Väghållning och statsbidrag bör belastas för att bekosta lösen av lån samt kostnaderna för avveckling av avgiftsanläggningen på . Ett nytt system för statens garantier har etablerats . Såvitt gäller () har och utställt dels kreditgarantier för SVEDABs lån i , dels en kapitaltäckningsgaranti till skydd för SVEDABs egna kapital. Omläggningen av garantiverksamheten bör för redan utställda garantier lösas så att dispositionsrätten till myndighetens anslag för infriande av gamla garantier flyttas från myndigheten till . föreslås därför ges dispositionsrätt till anslag hos och för att täcka dels förluster vid ett infriande av kapitaltäckningsgarantin till , dels eventuella förluster i samband med utlåning till . 13.3 är en central förvaltningsmyndighet som har ett helhetsansvar för järnvägstrafik. Statens övergripande mål för verksamhet är att tillhandahålla en konkurrenskraftig, kundanpassad och trafiksäker infrastruktur för järnvägens operatörer med hänsyn till miljö och regional balans. Verket skall tillgodose samhällets och kundernas krav på ett järnvägstransportsystem som är effektivt, tillgängligt, framkomligt, trafiksäkert och miljöanpassat. I uppdraget ingår att ansvara för statens spåranläggningar, järnväg. Verket har dessutom ansvaret för trafikledning liksom fördelning av spårkapacitet till järnvägens operatörer. verksamhet kan delas upp i tre verksamhetsgrenar; sektorsuppgifter, banhållning samt produktion. Sektorsuppgifterna består i att ta ansvar för svensk järnvägstrafik i vid mening. I detta ligger bland annat att ta aktiv del i samhällsplaneringen, att aktivt driva och följa utvecklingen inom järnvägssektorn samt att bistå regering och riksdag i frågor som rör järnvägstransportsystemet såväl inom landet som internationellt. Sektorsuppgiften innebär också att ansvara för forskning och utveckling och trafiksäkerhet inom spårtrafikområdet. Inom verksamheten banhållning ligger förvaltningen av banan, dvs. drift och underhåll av bannätet samt ny- och ombyggnader av järnvägsanläggningar. Här ingår också drift av telenät och försäljning av teletjänster. Verksamhetsgrenen produktion innefattar dels projektering och konstruktion av tekniska utrustningar och anläggningar, dels underhålls- och byggproduktion inom de järnvägstekniska områdena. Produktionsverksamheten utförs främst på uppdrag av verkets förvaltande del, men också i begränsad omfattning på uppdrag av externa kunder. Organisation ny organisation trädde i kraft . I den nya organisationen har gränsen mellan och produktion förtydligats. Den förvaltande organisationen är uppdelad i fem banregioner. Regionerna ansvarar för bannätet och kontakterna med järnvägens kunder. De arbeten som behöver utföras på banan beställer banregionerna. I den förvaltande organisationen ingår även Telenät. Den producerande organisationen består av enheterna , Projektering, Industridivisionen, Banskolan och . I ingår också de självständiga enheterna , Tågtrafikledningen och Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. övergår det nu delade ansvaret för försvarsfrågor mellan SJ och helt till . Aktieinnehav förvaltar av statens aktier i () och i och av aktierna i i . Personal Antalet anställda i exklusive projektanställda uppgick vid utgången av till 7 340 personer. Antalet män uppgick till 6 530 () och kvinnor till 810 (). Regeringens överväganden Resultatinformation har tillgängligheten för järnvägstransportsystemet ökat. har invigts och delar av Nordlänken är färdigbyggd. Antalet personresor ökade medan persontransportarbetet har ökat . Det innebär att personresorna på järnväg i genomsnitt har blivit fler och något kortare. Den transporterade mängden gods på järnväg ökade och transportarbetet ökade . Andelen dubbelspår i förhållande till det totala bannätet har ökat och uppgår nu till . Högsta skyltade hastighet för snabbtåg på stomnätet har ökat med . i samband med tunnelbygget genom inträffade . Inte minst denna händelse har medfört att intensifierat sitt miljöarbete . Miljöledningssystemet ISO 14001 har införts. Tågtrafikledningen har arbetat för en neutral behandling av tågoperatörer samt för en effektiv och trafiksäker tågtrafik. Antalet operatörer på statens spåranläggningar har ökat, SJ har dock en marknadsandel på . Konkurrensen mellan godsoperatörerna har medfört lägre transportpriser. Antalet dödade i plankorsningsolyckor har minskat från 14 till 8, medan antalet olyckor däremot har ökat från 5 till 35. verksamhet finansieras i huvudsak genom anslag. Dessa uppgick sammanlagt till . Därutöver erhöll verket intäkter av avgifter och ersättningar av olika slag på . har inte fullt ut tagit i anspråk de anslagsmedel som myndigheten haft tillgång till. Anslagssparandet uppgick vid utgången av till . Huvuddelen av anslagssparandet hänförs till anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar samt ersättning för vissa kapitalkostnader (1,). Den huvudsakliga orsaken till anslagssparandet är att flera större projekt drabbats av förseningar av planbeslut och tillstånd, exempelvis och arbetena i . Måluppfyllelse har uppfyllt de flesta verksamhetsmål som regeringen ställt upp för . De mål som inte har uppfyllts fullt ut är relaterade till driftsäkerhet, miljö samt trafikstörningar. De totala funktionsstörningarna för hela bannätet var högre än för . Denna ökning förklaras bl.a. av hög sommarvärme, skogsbränder och åsknedslag. Åsknedslag orsakade flera ställverksfel. Miljömålet för har varit att antalet fastigheter som utsätts för buller orsakat av järnvägstrafik på över (A) vid fler än fem tillfällen per natt skall minska samt att antalet fastigheter som utsätts för vibrationer orsakade av järnvägstrafik /s skall minska. har antalet bullerstörda fastigheter ökat något till följd av ökad trafikering och högre tåghastigheter. har löst in fem fastigheter som utsatts för höga vibrationsnivåer. har inte byggt spår på vibrationskänsliga områden. Trafikstörningar kan delas upp i infrastrukturfel, störningar som orsakas av operatörerna och störningar orsakade av tågtrafikledningen. Antalet trafikstörningar som orsakas av fel i infrastrukturen har ökat något . Vad gäller trafikstörningar som beror på tågtrafikledningen har antalet störningar minskat . 2000-problematiken har erhållit gult ljus från Statskontoret vad gäller myndighetens arbete med år 2000-anpassningen av IT-systemen. Gult ljus innebär att anpassningen förväntas gå planenligt. Miljöarbete fastställde en miljöpolicy för och beslutade att miljöledningssystemet ISO 14001 skall tillämpas. Detta innebar att miljöarbete systematiseras och får tydliga riktlinjer och mål, klargjorda ansvarsförhållanden och rutiner för uppföljning och redovisning. Revisionens iakttagelser () har i revisionsberättelsen för bedömt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. RRV anger i sin årliga rapport till regeringen att har haft svårt att beräkna kostnaderna för stora investeringar. Generellt har kostnaderna underskattats med följd att projekten har framstått som mer lönsamma än vad de egentligen var, eller har projekt som man förväntade sig skulle ge ett samhällsekonomiskt överskott visat sig gå med underskott. har inte gjort känslighetsanalyser vid beräkningarna. RRV har granskat och i revisionsrapporten angivit att betydande avvikelser föreligger beträffande enheters efterlevnad av interna instruktioner för arbetet med delårsrapporterna.