prop · GM03131 · 1999-01-01 00:00:00 — Syftet är att ge ekonomiskt incitament att visa kvalitetsfilm från hela EU området. Det nuvarande stödet till biografupprustning bibehålls, och dessutom införs ett stöd för ett aktivt publikarbete för biografer på orter med mindre än 50 000 invånare. Detta stöd kan utgå under maximalt och trappas successivt av. Stödet förutsätter en lika stor lokal motpres- tation, och syftar till att bidra till att kommuner och andra lokala intres- senter aktivt går in och tar ansvar för den lokala biografen. Sammantaget kostar biografstöden . Möjligheten att se film på video är ett demokratiskt al- ternativ. I har av hushållen () tillgång till en videobandspelare. Över hela finns över 2 000 försäljnings- och uthyrningsställen. Det innebär att film på video når långt fler än film på biograf. Det är dessutom en billig och effektiv distributionsform. Därför är det viktigt att stödja utgivningen av kvalitetsfilm på video. Jag föreslår ett stöd som bidrar till att svenska filmer och europeisk kvalitetsfilm når ut till hela landet genom att erbjuda alla utlåningsställen, och samtliga folkbibliotek, en kopia av varje sådan film utan kostnad. Stödet till im- port och lansering av värdefull kvalitetsfilm på video bör också finnas kvar. Film i skolan. För att läroplanens krav på mångfald skall uppfyllas krävs många olika medier i skolan. Film blir ett av de viktigaste. Bra spelfilm, kort- och dokumentärfilm tar över den roll som undervisnings- filmen haft. Särskilt kort- och dokumentärfilm har svårt att nå sin publik. TV och festivaler är viktiga fönster, men skolan och andra offentliga institutioner runt om i landet borde kunna spela en viktigare roll som mottagare av dessa filmer. bör få ansvar för att dessa filmer får en distribution. De kommunala AV centralerna är en försummad resurs i det arbetet. De skulle kunna bli lånecentraler för dessa filmer, med som en aktiv informatör, och förmedlare av filmer från olika distributörer. Stödet till den traditionella skolbioverksamheten bör också bibehållas. har också ett ansvar för inköp av film- rättigheter till denna verksamhet. Totalt kostnad: . Regionerna och filmen. Den utbyggnad av regionala resurscentra som påbörjats har varit framgångsrik. Dessa centra har en viktig roll både för att stödja biograferna, ordna filmkedjor och i ett aktivt publikarbete. De är också viktiga förmedlare av kort- och dokumentärfilm. Tillkomsten av dessa centra har också vitaliserat det regionala filmlivet, och ökat det regionala engagemanget för filmen och biograferna. Det är viktigt att den verksamheten får fortsätta. Två regioner har också inlett produk- tionsverksamhet. Det medför också en ny regional finansiering av film, och bidrar till att skapa sysselsättning och tillväxt i de berörda regio- nerna. Min bedömning är att det finns förutsättningar för tre sådana re- gionala produktionscentra, , Filmpool Nord och Film i Syd. Dessa utpekas och ges vardera för att driva en sådan utveckling. Total kostnad för det regionala stödet: . Visningsorganisationer och kvalitetsimport. Flera visningsorgani- sationer och filmfestivaler tar ett stort ansvar för att sprida kvalitetsfilm, och för att importera utländska kvalitetsfilmer. Många av dessa organi- sationer lägger ner ett omfattande ideellt arbete för att öka intresset för film. Det är viktigt att dessa organisationer för stöd för denna verksam- het. Jag föreslår ett stöd om sammanlagt . Internationella avgifter och internationell lansering. är med i Eurimages och i Nordisk Film- och TV fond. Det är viktigt att behåller detta medlemskap, och utvecklar det samarbete som dessa fon- der möjliggör. Det ger nya öppningar för samproduktioner, och nya vik- tiga kontakter för svensk film. måste också intensifiera sina ansträngningar att göra svensk film känd i utlandet, både såld och visad. Deltagande i internationella filmfestivaler är ett sätt. Ett annat är att stödja distributörer och produ- center som själva gör aktiva insatser för att sprida sina filmer interna- tionellt. En del av stödet för internationell lansering - totalt skall kunna användas på detta sätt. För internationella avgifter, MediaDesk och internationell lansering avsätts . Sammantaget kostar stöden till distribution av film i hela landet . Det skall jämföras med nuvarande insatser om , en ökning . III Filmkulturella ändamål Direktiven ger inget specifikt uppdrag att utreda Svenska Filminstitutets filmkulturella verksamhet. Mitt förslag innebär dock att uppdelningen mellan filmavtalet, och filmkulturella uppgifter på uppdrag av staten, tas bort. En stor del (40,) av de nuvarande kostnaderna för Film i hela landet har inte omfattats av avtalet. För att bedöma den totala kostnaden för filmpolitiken måste man därför också lägga in den reste- rande filmkulturella verksamheten. Det är främst arkiv, filmrestaurering, bibliotek och dokumentation, , allmän informationsverksamhet, PR kring filmen och bio- graferna (som t.ex. Guldbaggeutdelningen och Stora Biodagen), som jag lyfter fram som viktiga att behålla. Kostnaderna för dessa bedömer jag till . Jag föreslår också att får medel för textning på svenska för film och video för att göra dessa filmer tillgängliga för hörselskadade. får också i uppdrag att pröva syntolkning på videoband av svenska filmer. Jag föreslår för dessa ändamål. Administrationen för Film i hela landet (maximalt ) och för Cinematek och Information ligger inom de ovan angivna beloppen. Övrig information, för ledning och styrning av och de olika pro- duktionsstöden kostar brutto. har sedan betydande intäkter, bl.a. genom uthyrning av delar av . får genom dessa förslag en betydligt tyngre kulturpoli- tisk uppgift. En utjämningsfond för sex av de sju produktionsstöden, och en motsvarande för Film i hela landet, skall utjämna variationer i intäk- terna över året. Det blir en viktig kulturpolitisk uppgift för styrelsen för att bevaka att dessa medel fördelas i enlighet med dessa intentioner. Den sammanhållna budgeten ger ökad flexibilitet, men också större ansvar för styrelsen. Mot den bakgrunden föreslår jag, att styrelsen utökas från sju till nio personer, och att tre av dessa utses på förslag från branschen. har inte haft uppdrag eller möjlighet att analysera organisation, eller vilka administrationskostnader som är mest rimliga för de förslag som läggs. Jag föreslår därför, och med tanke på ökade uppgifter, att regeringen uppdrar åt en oberoende part att genomlysa och dess organisation. Slutligen föreslår jag att Stiftelsen också införs i bilagan till sekretesslagen och därmed omfattas av offentlighetsprincipen. IV Finansiering Den sammanlagda kostnaden för de förslag till ny svensk filmpolitik som redovisats ovan är . Det är den minsta summa jag anser krävs för att uppnå de mål som anges i direktiven till denna utred- ning och för att skapa en vital svensk filmmiljö. Det skall jämföras med den nivå som gällde på , en ökning . Mitt uppdrag har varit att överväga såväl en fortsatt avtalslösning, som en helstatlig finansiering. För den helstatliga anvisades en lösning inom nuvarande kostnadsramar. Jag förordar en fortsatt avtalslösning. Avtalet skapar ett slags torg, där samtal, konflikter och framtidsplanering kan äga rum. Det är av värde för hela filmmiljön. Min utgångspunkt är att de nuvarande avtalsparter som bidrar till finansieringen blir kvar. Det förutsätter med andra ord en fort- satt biografavgift, fortsatt videoavgift och avgift från SVT och TV4. Därutöver anser jag att det finns goda förutsättningar att också infoga de nya TV kanalerna i avtalet. Med hänvisning till det kraftigt utökade stö- det till biografsektorn föreslår jag att biografavgiften ökas från . Statens bidrag till en avtalsmodell blir givetvis avhängigt av de övriga avtalsparternas engagemang. Som räknemodell kan dock följande exem- pel tas. Nya tillskotten är SVT:s 35 miljoner till Film- och TV fonden, ökningen av biografavgiften som ger , och de nya TV kanalernas insats om . Allt övrigt är lika, vilket innebär att jag förutsätter att videobranschen står kvar i avtalet. Statens bidragsökning i förhållande till anslag blir . Det helstatliga alternativ som innebär att ramarna inte skall utökas nivå innebär att inga av direktivens reformkriterier uppfylls. Jag avfärdar detta alternativ. Andra alternativ innebär att staten tar det fulla kultur- och näringspoli- tiska ansvaret för filmområdet. Ett alternativ är att genom momshöjning och ny videoavgift finansiera det förslag som här lagts. Ett annat är full- finansiering utan momsökning. Det senare innebär att statens tillkom- mande bidrag till svensk film skulle bli . Förslaget stöds av många inom svensk film. Jag förordar dock avtalsmodellen, skulle de tilltänkta avtalsparterna i en slutförhandling välja att inte gå med, eller minska sitt engagemang i förhållande till de förslag som här läggs, måste en helstatlig modell väljas. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Ny svensk filmpolitik (SOU 1998:142) och promemorian Publikrelaterat filmstöd Statskontoret, , , Arkivet för ljud och bild, vid , , , , Stiftelsen , , , , Föreningen , u.p.a., Folkets , , VideoHandelns , , , , Film i , , Film i , Film i , Film i , , Film i , Film i , Filmpool , Filmpool Nord, BraTek, , FilmCentrum, Föreningen , , Konstnärliga och , , Föreningen , , , , och . Även , , , Konsument- verket, (publ.) och har inkom- mit med remissvar, men avstår från att yttra sig över betänkandet och promemorian. Därutöver har skrivelser inkommit från Medier i utbildningen, kommun, i , , re- gissören och producenten , Filmkonsulenterna i , , , qvist och Per , , på Moviola , , i , Kanalfilm och . Skrivelser har även inkommit från en grupp filmregissörer: , Per , du Reés, , , , , , , Reza Parsa, , och samt från en grupp f.d. styrelseledamöter i : , , och . Svenska staten, 2. , Folkets Husföreningarnas Riksorgani- sation, , u.p.a. och Föreningen , nedan kallade filmbran- schen samt 3. och (publ. ), nedan kallade TV fö- retagen har ingått följande avtal. Avtalet är från statens sida ingått med förbehåll för regeringens god- kännande. 1 § Detta avtal avser finansieringen av Stiftelsens (nedan kallad stiftelsen) stöd till svensk film för de ändamål som anges i avtalet. Stiftelsens angelägenheter handhas enligt stiftelseförordnandet av en styrelse (nedan kallad styrelsen) vars ledamöter utses av regeringen. 2 § Parterna är eniga om att reglerna för stöd till svensk film bör utformas så att de främjar en rationell och effektiv produktion och distribution av svensk film och medför en sund användning av stödmedlen. 3 § Med långfilm avses i detta avtal film som har en visningstid motsvarande i format (eller motsvarande i andra format) och är avsedd för normal biografpremiär med normal biografexploatering. Undantag från regeln om visningstid får medges av styrelsen när det gäller barn-, ungdoms- och dokumentärfilm. Med film avses i detta avtal även videogram i alla de fall där det är praktiskt lämpligt och motiverat. Med videogram menas i detta avtal en informationsbärare med upptagning av rörliga bilder, med eller utan ljud, som är avsedd att användas tillsammans med en anordning för elektro- nisk återgivning. 4 § En film anses som svensk under förutsättning att filmen har en svensk producent och att den svenska insatsen av artistiska medarbetare är av påtaglig betydelse. Med svensk producent avses en person som är bosatt här i landet, ett bolag, ett utländskt företags filial eller annan juridisk person som är re- gistrerad här i landet. En film som inte har en svensk producent är ändå att anse som svensk under förutsättning att dels den svenska kapitalinsatsen uppgår till av produktionskostnaden, dels den svenska insatsen av artistiska medarbetare är av påtaglig betydelse. 5 § Biografägare eller annan anordnare av biografföreställning (nedan kallad biografägare) skall betala en avgift till stiftelsen, motsvarande av bruttobiljettintäkten vid föreställningen. Med sådan intäkt avses brut- toinkomst enligt de av (nedan kallad Kontrollbyrån) fastställda allmänna bestämmelserna vid filmleve- ranser. Filmhyra skall inte utgå på den del av intäkterna som utgör av- giften. Det är i detta sammanhang utan betydelse för avgiftsplikten om film visas med hjälp av videoteknik i stället för med traditionell teknik. 6 § Avgift skall inte utgå för biografföreställning på sådant fast visningsställe där det enligt det register som förs av Kontrollbyrån ges högst fem före- ställningar utöver barnmatinéer. Med barnmatiné avses föreställning som riktar sig till barn och som börjar senast . Om biografföreställningar har anordnats i syfte att kringgå bestämmel- serna om avgiftsplikt får styrelsen besluta att avgiftsplikt föreligger. Innan styrelsen beslutar i sådant ärende skall styrelsen bereda biografäga- ren och dennes organisation tillfälle att yttra sig. Styrelsen får medge befrielse från avgift för biografföreställning där biografägare avstår från film- och biografhyra och där biografägare av- står biljettintäkterna till välgörande ändamål. Filmfestivaler och liknande arrangemang får undantas från avgift. 7 § Biografägaren skall redovisa och betala in avgifterna direkt till stiftelsen. Antalet redovisningsperioder skall vara minst sex . Regler härom skall fastställas av stiftelsen efter samråd med filmbranschen. Redovisning skall ske på formulär som fastställs av Kontrollbyrån. För redovisning och inbetalning av avgiftsmedlen skall i övrigt tillämpas de av Kontrollbyrån fastställda allmänna bestämmelserna vid filmleveran- ser. I dessa bestämmelser skall stadgas att underlåtenhet att betala avgift likställs med underlåtenhet att betala filmhyra. Biografägaren är skyldig att låta stiftelsen genom kontrollant granska räkenskaperna såvitt gäller avgiftsredovisningen. 8 § En förbindelse från berörda biografägare att betala avgift enligt detta av- tal och att i övrigt följa bestämmelserna i avtalet skall inhämtas genom Kontrollbyråns försorg och överlämnas till stiftelsen. Förbindel- sen skall ha den lydelse som framgår av bilaga 1. Biografägare som underlåter att avge sådan förbindelse skall avstängas från filmleverans. Om avstängning inte sker, trots begäran om det, svarar filmuthyraren mot avgifter som belöper på en föreställ- ning där den hyrda filmen visas. 9 § skall månatligen lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar per kalenderår. Därutöver avser bolaget att använda medel för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller film som erhåller stöd genom detta avtal i en storleksordning motsvarande bolagets åtagande enligt finansie- ringsavtal för Stiftelsen (garantibelopp). (publ.) skall månatligen lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar per kalenderår. Därutöver avser bo- laget att använda medel för samproduktion, medfinansiering och köp av visningsrätter vad gäller film som erhåller stöd genom detta avtal i en storleksordning motsvarande bolagets åtagande enligt finansie- ringsavtal för Stiftelsen (garantibelopp). Bidragen och garantibeloppen från TV företagen skall justeras genom en jämförelse med kompensationsindex för och indexet för . 10 § Föreningen skall lämna ett bidrag till stiftelsen som motsvarar de intäkter som inflyter till föreningen, dock högst . Medlems- och serviceavgifter från föreningens medlemmar samt direkta bidrag eller stöd till föreningen skall inte anses som sådana intäkter som skall ligga till grund för bidrag till stiftelsen. 11 § Staten skall under förutsättning att fattar erforderliga beslut lämna ett årligt bidrag till stiftelsen på . Staten har för avsikt att justera bidraget enligt regler som gäller för statliga bi- dragsanslag. Bidrag från annan än avtalspart 12 § Om annan än de som är parter i detta avtal vill lämna bidrag till de ända- mål som anges i avtalet skall ett separat avtal ingås mellan detta avtals parter och bidragsgivaren. Staten får, för övriga parters räkning, ingå så- dant avtal med annan bidragsgivare. Avtalet skall i huvudsak ha den lydelse som framgår av bilaga 2. Användningen av stiftelsens medel 13 § De medel som tillförs stiftelsen enligt detta avtal skall användas till föl- jande ändamål. Produktionsstöd till svensk film. Stöd till distribution och visning av film i hela landet. Stöd till filmkulturell verksamhet m.m. Produktionsstöd till svensk film 14 § Produktionsstöd till svensk film skall omfatta 1. förhandsstöd (till långfilm, barn- och ungdomsfilm, kort- och doku- mentärfilm samt utvecklingsstöd), 2. publikrelaterat stöd samt 3. upphovsmannastöd. 15 § Av de medel som inflyter till stiftelsen skall användas till publikrelaterat stöd. Vidare skall av de intäkter från biografavgifter enligt 5 § som överstiger intäkterna från biografav- gifterna för användas till sådant stöd. Av tillgängliga medel för publikrelaterat stöd får styrelsen under ett räkenskapsår avsätta högst för användning till samma ändamål under kommande räken- skapsår. 16 § Publikrelaterat stöd skall lämnas till svenska långfilmer för öppna vis- ningar på biograf. Stödet skall baseras på filmens bruttobiljettintäkter efter filmens premiär. För film som till är finansierad med förhandsstöd skall det publikrelaterade stödet motsvara av bruttobiljettin- täkterna. För film som till högst är finansierad med förhands- stöd skall det publikrelaterade stödet motsvara av bruttobil- jettintäkterna. För film som inte till någon del är finansierad med för- handsstöd skall det publikrelaterade stödet motsvara av bruttobiljettintäkterna. Med förhandsstöd avses här stöd enligt 18 §. Publikrelaterat stöd till barnfilm får motsvara av filmens bruttobiljettintäkter. Styrelsen får vid behov justera procentsatserna för de olika filmkatego- rierna med beaktande av tillgängliga medel. Styrelsen skall därvid sträva efter största möjliga tydlighet och framförhållning, för att underlätta pla- neringen av nya filmprojekt. Producenten skall före inspelningsstart lämna en anmälan till stiftelsen. För det enskilda filmprojektet skall pro- centsatsen fastställas vid anmälningstillfället före inspelningens start. Stödet skall utbetalas till dess att producenten fått full återbetalning av en fastställd egeninsats. Med begreppet producent avses den fysiska per- son, det bolag eller annan juridisk person som verkställer produktionen av en film genom att finansiera, projektutveckla, inspela och färdigställa densamma och som därigenom förvärvar och ansvarar för de i filmverket ingående rättigheterna. Som egeninsats får endast räknas finansiering genom privatkapital eller finansiering av i detta avtal medverkande . Vid fastställande av som producenten skall anses ha fått full ersättning för egeninsatsen skall hänsyn tas till att av filmens bruttobiljettintäkter kan beräknas tillfalla producenten vid sidan av stödet. 17 § Efter avräkning för publikrelaterat stöd enligt 15 § skall av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen användas för övriga produktionsstöd till svensk film. Av dessa medel får styrelsen avsätta högst inom var och en av stödformerna enligt 18 20 §§ för användning till samma ändamål under kommande räkenskapsår. 18 § Av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen enligt 17 § skall användas till förhandsstöd till långfilm, till förhandsstöd till kort- och dokumentärfilm och minst 10 pro- cent till förhandsstöd till film riktad till barn och ungdom. Stöd skall endast utgå till producenter som kan redovisa en ambitiös plan för filmens spridning i olika visningsformer, varvid det skall beaktas om visning förutsätts ske i de i avtalet medverkande TV företagens ka- naler eller i kanal ägd av som lämnar bidrag enligt 12 §. 19 § Av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen enligt 17 § skall användas till utvecklingsstöd. Utvecklingsstödet skall omfatta projektstöd till manusförfattare, producenter och regissörer, växthusverksamhet för unga filmskapare, stöd till fortbildning för etable- rade filmskapare samt företagsstöd till oberoende producenter. Med oberoende producent avses sådan juridisk person enligt 16 § femte stycket som inte är ett majoritetsägt dotterbolag till företag som ägnar sig åt distributions-, visnings- eller sändningsverksamhet eller är del av en sådan koncern. Företagsstöd till en oberoende producent får ges under sammanlagt högst och med högst . 20 § Av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen enligt 17 § skall användas för stöd till manusförfattare, producenter och regissörer (nedan kallade upphovsmän) avseende svensk film. Upphovsmannastöd skall lämnas i efterhand till filmens upphovsmän för öppna visningar på biograf. För varje försåld biljett, upp till 100 000 biljetter, skall upphovsmännen tillsammans vara berättigade till ett stöd- belopp om högst . Stödet skall fördelas lika mellan de tre kate- gorierna av upphovsmän. Styrelsen får vid behov justera stödbe- loppet med beaktande av tillgängliga medel. 21 § Styrelsen skall ansvara för att tillgodose behovet av värdefull svensk filmproduktion genom att stöd ges till såväl långfilm som kortfilm. Sty- relsen skall också beakta behovet av dokumentärfilm och film riktad till barn och ungdom. Styrelsen skall vidare tillse att stödet ger yngre och nya filmskapare möjlighet att utveckla sina färdigheter, främst genom stöd till kortfilm. Härvid kan undantag medges från kravet på plan för visning och spridning enligt 18 § andra stycket. Stöd till distribution och visning av film i hela landet 22 § Stöd till distribution och visning av film i hela landet skall omfatta 1. lanseringsstöd och stöd till parallelldistribution, 2. biografstöd, 3. stöd till regional verksamhet, 4. stöd till film i skolan samt 5. stöd till visningsorganisationer, till filmfestivaler samt till import och lansering av kvalitetsfilm. 23 § Efter att avräkning gjorts för publikrelaterat stöd enligt 15 § skall av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen användas för stöd till distribution och visning av film i hela landet. Av dessa medel får styrelsen avsätta högst inom var och en av stödformerna enligt 24 28 §§ för användning till samma ändamål under kommande räkenskapsår. 24 § Av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen enligt 23 § skall användas för stöd till lansering av svensk långfilm och för stöd till parallelldistribution av filmkopior. Lanseringsstöd skall som regel ges till distributör av svensk långfilm med ett belopp som motsvarar distributörens ekonomiska insats. Stöd- beloppet skall fastställas av styrelsen före filmens premiär. Om det, med hänsyn till tillgängliga medel eller omständigheterna i övrigt, finns särskilda skäl får styrelsen fastställa stödbeloppets storlek på annat sätt än vad som anges i andra stycket. Beloppet får dock inte i nå- got fall överstiga . 25 § Av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen enligt 23 § skall användas till biografstöd. Inom denna ekonomiska ram skall användas för stöd till biografägare för öppna visningar av svensk film, för stöd till biografägare på orter med mindre än 50 000 invånare för publikarbete, för stöd till upprustning av biografer samt för stöd till sådana anordnare av biografföreställningar som inte är mervärdesskat- teskyldiga. Vid fördelningen av stöd till biografägare för öppna visningar av svensk film skall behov hos biografer i mindre och medelstora orter sär- skilt beaktas. 26 § Av de medel som under ett räkenskapsår inflyter till stiftelsen enligt 23 § skall användas för stöd till regional verksamhet. Stödet skall omfatta stöd till verksamhet vid regionala resurscentrum för film och video samt stöd till verksamhet vid regionala filmproduktionscen- trum. För stöd till regional verksamhet krävs att bidrag lämnas från landsting, kommun eller annan huvudman med ett belopp som minst motsvarar det stöd som lämnas inom ramen för detta avtal. Det samlade stödet till regionala filmproduktionscentrum får uppgå till högst .