prop · GM031D11 · 1999-01-01 00:00:00 — Anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser bör finansiera insatserna i och i . Anslaget bör också kunna användas för att finansiera insatser med den svenska snabbinsatsstyrkan och medverkan i snabbinsatsbrigaden Shirbrig samt eventuella ytterligare mindre fredsfrämjande truppinsatser. Regeringen återkommer med förslag till den långsiktiga inriktningen av totalförsvarets inter- nationella engagemang i samband med den säkerhetspolitiska kontrollstationen . Regeringens förslag: Försvarsmakten skall till bibehålla en reducerad bataljon jämte understödsfunktioner i den multinationella fredsstyrkan i . Försvarsmakten skall efter regeringens beslut delta i fredsfrämjande truppinsatser vilka är begärda av FN eller beslutade av . Därutöver skall resurser avdelas för snabb- insatsstyrkan. A3 Utveckling och investeringar Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 1 20 052 000 2000 Beräknat 20 261 139 2001 Beräknat 20 689 473 1 Nytt anslag fr.o.m. . Regeringens överväganden Anslaget föreslås omfatta verksamheterna utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel, forskning och teknik- utveckling samt utveckling och anskaffning av befästningar. Regeringens förslag: De materielsystem som inte skall vidmakthållas skall be- hållas på dagens kvalitativa nivå eller successivt avvecklas. Serieanskaffning av materiel till krigsorganisa- tionens behov bör i första hand inplaneras som anpassningsanskaffning. Internationella samarbetsprojekt bör efter- strävas när det gäller utveckling och anskaffning av materielsystem. Inhemsk utvecklingskompetens som är av betydelse för Försvarsmaktens anpassnings- förmåga skall säkerställas på kort sikt. Forskning och teknikutveckling skall inriktas mot att i första hand bidra till utvecklingen av Försvarsmaktens anpassningsförmåga. Vidare skall inriktning ske mot internationell verksamhet. Inhemsk fortifikatorisk kompetens skall säkerställas för att upprätthålla anpassningsförmågan. Materiel Regeringen har i prop. 1996/97:4 uttalat att en översyn av materielförsörjningsprocessen måste göras i samband med den säkerhetspolitiska kontrollstationen . Regeringen har i beslut begärt in kompletterande underlag från myndigheterna inför kontroll- stationsarbetet. Regeringen anser dock, att innan resultat från kontrollstationsarbetet föreligger, så bör delar av Försvarsmaktens materielförsörjningsprocess ges en annan inriktning . Regeringen avser därför att inrikta Försvarsmaktens materiel- försörjning utifrån följande utgångspunkter. Nödvändigheten av att skapa ekonomisk balans i Försvarsmaktens planering under resterande del av försvarsbeslutsperioden innebär att vissa tidigare inplanerade men ännu ej beställda materielobjekt måste utgå, senareläggas eller reduceras i ambition. Ingen enskild mate- rielbeställning som utgår, senareläggs eller reduceras i ambition får enligt regeringens bedömning sådana konsekvenser för Försvarsmaktens förmåga att den behöver redo- visas för . Regeringen kommer att bedöma varje enskild framställning från För- svarsmakten utifrån den föreslagna inriktningen. En stor del av reduceringarna i Försvarsmaktens materielplanering kan Försvarsmakten själv genomföra utan särskilda beslut från regeringen. De materielsystem som inte skall vidmakt- hållas bör behållas på dagens kvalitativa och kvantitativa nivå eller successivt avvecklas. Regeringen anser att Försvarsmaktens mate- rielanskaffning på ett betydligt bättre sätt än nu bör anpassas så att den blir en integrerad del i ett anpassningsförsvar. Bland annat bör serie- anskaffning till krigsorganisationens behov i första hand inplaneras som anpassnings- anskaffning. Materiel som anskaffas bör därför endast omfatta det behov som föreligger för att kunna utveckla operativa för- mågor, kunna genomföra förbandsutbildningar och bibehålla baskompetens inom försvars- industrin. Behovet av baskompetenser bör ses över i den säkerhetspolitiska kontrollstationen . Behovet av och möjligheterna att utveckla svenska särlösningar minskar enligt regeringens bedömning. Internationella samarbetsprojekt och sådana projekt som bidrar till att öka För- svarsmaktens internationalisering bör eftersträvas när det gäller utveckling och anskaffning av materielsystem. Regeringen har vidtagit åtgärder så att den inhemska utvecklingskompetens som är av betydelse för anpassningsförmågan inte nedgår innan resultatet av den säkerhetspolitiska kontrollstationen föreligger. Som ett resultat av utvecklingsarbetet inom Försvarsdepartementet har regeringen beslutat att s.k. objektsramar skall införas för större materielinvesteringar. Dessa redovisas i bilaga 2. Försvarsindustrikonsekvenser Den svenska försvarsindustrins förmåga som kvalificerad leverantör har ett fortsatt stort försvars- och säkerhetspolitiskt värde. En inhemsk försvarsindustri medför fördelar, bl.a. eftersom den samlade försvarsindustriella förmågan skapar vissa möjligheter till ökad produktion för svenska behov i kris. Materielanskaffningens framtida omfattning och inriktning innebär att det på kommersiella grunder är svårt för svenska företag som inte har samarbetspartners eller har framgång på export- marknaden att bibehålla nuvarande struktur eller omfattning. kan konstateras att rege- ringens intresse att bevara en god teknisk kompetens för att klara vidmakthållande och anpassning gör att ett ökat internationellt samarbete är eftersträvansvärt. En nationell eller internationell omstrukturering, särskilt inom vissa teknikområden, torde öka möjligheterna att långsiktigt behålla strategiskt viktig kompetens. Som ett led i denna strävan undertecknade försvarsministern tillsammans med försvarsministrarna i , , , och en avsiktsförklaring om åtgärder för att underlätta en omstrukturering av europeisk försvars- industri. Som ett ytterligare resultat av sexnationsöverläggningarna gjorde industri- ministrarna vid ett möte i ett gemensamt uttalande rörande regeringarnas inflytande över flernationella bolag, harmonisering av nationella stödinsatser m.m. Ett aktivt deltagande i detta internationella forum skapar gynnsamma förutsättningar för att kunna påverka inriktningen av en framväxande europeisk försvarsindustripolitik. I den svenska försvarsindustrin pågår över- väganden och diskussioner om samarbeten, omstruktureringar och ägarförändringar i för- hållande till utländska företag. Två större ägarförändringar har skett : - plc. förvärvade samtliga aktier i från AB Incentive , - British Aerospace plc. förvärvade av aktierna i från AB Investor . Investor kvarstår som huvudägare av rösterna och av kapitalet. Därutöver har , Oyj i och Raufoss i gjort en avsiktsförklaring som innebär att de ska bilda ett gemensamt nordiskt ammunitionsbolag. har därutöver undertecknat ett samarbets- avtal om tekniskt samarbete vid utveckling av framtidens ubåtskonstruktion med DCN Inter- national, , och även bildat ett gemensamt bolag för utveckling, produktion och marknadsföring av markmålsrobotarna med tyska DASA-LFK. Inför kontrollstationen skall, enligt regeringsuppdrag , i samverkan med Försvarsmakten, och till se över vilka baskompetenser och teknologisatsningar som bör prioriteras. Försvarsmakten skall även, i samverkan med , lämna ett underlag till regeringen inför kontroll- stationen med en analys av förutsättningarna för den materiella anpassningsförmågan och behovet av inhemsk kompetens och kapacitet för att För- svarsmaktens behov av utveckling, anskaffning och vidmakthållande skall kunna tillgodoses, i såväl nuvarande läge som i en anpassningssitua- tion, genom ett fördjupat utlandssamarbete. Vid behandlingen av propositionen om För- svarsmaktens ekonomi och verksamhet m.m. uttalade försvarsutskottet och närings- utskottet att regeringen på ett samlat sätt bör informera om då tillgängliga resultat av regeringens olika uppdrag som gäller försvarsindustrin. En sådan redovis- ning menar försvarsutskottet behövs som bakgrund till ställningstagande till den reviderade investeringsplan med bemyndiganderam som regeringen lämnar i förevarande proposition. Regeringen avser att redovisa en slutlig bedömning avseende industrikonsekvenserna i samband med kontrollstationen. Regeringen bedömer, utifrån nu tillgängliga resultat, att baskompetenserna är säkerställda fram till kontrollstationen. Även kompetensen inom ubåtsområdet är säkerställd . För pjäsindustrin och den industri som utvecklar och producerar s.k. intelligent ammunition är beläggningen när det gäller utveckling otillfredsställande. Inom pansarvärnsområdet och inom det finkalibriga vapenområdet bedömer regeringen att kom- petensen under gällande försvarsbeslutsperiod inte kan bibehållas om inte ett internationellt samarbete kan etableras. Explosivämnesindustrin i har minskat beroendet av militära beställningar och det finns därmed förutsättningar att bevara kompetensen, samti- digt som möjligheterna för samarbete med andra leverantörer kan anses som goda. Regeringen anser dock att innan resultatet av översynen inför kontrollstationen föreligger så får den inhemska utvecklingskompetensen som är av betydelse för anpassningsförmågan inte tillåtas att nedgå. Regeringen har mot bakgrund av detta i regleringsbrevet gett För- svarsmakten i uppdrag att bl.a. säkerställa den inhemska utvecklingskompetensen inom pjäs-, pansarvärns- och ammunitionsområdena . Forskning och teknikutveckling De föreslagna investeringarna i forskning och teknikutveckling skall främst syfta till att kunna utveckla Försvarsmaktens framtida förmåga att lösa huvuduppgifterna och att Försvarsmakten har erforderlig anpassningsförmåga mot nya vill- kor, ny teknikutveckling och nya uppgifter. Följande områden skall prioriteras: - Forskning och analyser inriktade mot att tidigt identifiera nya utvecklingsmönster som kan innebära förändrade krav på utformning av försvaret och ge underlag för anpassningsåtgärder, - Forskning och teknikutveckling som syftar till att stödja Försvarsmaktens interna- verksamhet bör eftersträvas. Befästningar Utveckling och investeringar i anslagsfinansie- rade befästningar omfattar främst anskaffning av fortifikatoriskt skyddade anläggningar av betydelse för Försvarsmaktens ledningsfunktioner. Verksamheten innebär även att inhemsk fortifikatorisk kompetens bibehålls. Regeringens förslag: Att godkänner förslaget till investeringsplan m.m. för Försvarsmakten för . Tabell 3.6 Investeringsplan m.m. Miljoner kronor Budget 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel 18 875 19 102 19 569 Forskning och teknikutveckling 864 901 912 Utveckling och anskaffning av befästningar 313 258 208 Summa anslag A 3 20 052 20 261 20 689 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget A3 Utveckling och investeringar medge beställningar av materiel m.m. och utvecklings- arbete så att behovet av anslagsmedel efter för denna materiel m.m. och utvecklingsarbete och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 90 . Tabell 3.7 Bemyndigande för materielanskaffning Tusental kronor 1999 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 96 840 800 Nya förpliktelser 12 795 200 Infriade förpliktelser 1 -19 584 600 Utestående förpliktelser 90 051 400 Föreslagen bemyndiganderam 90 051 400 1 Utgiftsutfall till följd av ingånga förpliktelser. 4 Vissa funktioner inom det civila försvaret 4.1 Omfattning Under krigsförhållanden utgörs det civila för- svaret av all samhällsverksamhet som då skall bedrivas dvs. av hela det omställda samhället. Grunden när det gäller förmågan till civilt försvar är därför det fredstida samhällets inneboende stabilitet och möjlighet att hantera störningar. Samhällets förmåga kompletteras med bered- skapsförberedelser som genomförs i fredstid av statliga civila myndigheter, kommuner, landsting och kyrkliga kommuner, enskilda personer och företag. Vägledande för det civila försvaret är den s.k. ansvarsprincipen vilken innebär att den som har ansvar för en verksamhet i fred även har mot- svarande ansvar i krig. Av detta följer skyldighet att vidta de beredskapsförberedelser som krävs för att verksamheten skall kunna upprätthållas vid krigsfara och i krig. Principen gäller hela det civila försvaret, dvs. inte enbart statliga myndigheter. Med utgångspunkt i ansvarsprincipen är sam- hället indelat i 18 funktioner dvs. samhällssektorer vilka anses vara av särskild betydelse i krig och som kräver någon form av central styrning. totalförsvarsbeslut har ambitions- nivån för funktionerna fastställts i funktionsmål. Bedömningen av beredskapsläget för en funktion sker utifrån förmågan att inom funktionen kunna lösa sina uppgifter i en preciserad situation. Förmågan beskrivs enligt följande gradering: God Resurser/kapacitet motsvarar eller överstiger behoven. Uppgifterna kan lösas. Godtagbar Brister och störningar nedsätter handlingsfriheten/förmågan. Uppgifterna kan dock i huvudsak lösas. Icke godtagbar Svåra brister. Uppgifterna kan inte lösas. Anslag för främst investeringar inom det civila försvaret avvägs och tilldelas inom den s.k. civila ekonomiska planeringsramen som omfattar 10 av de 18 funktionerna. Vad gäller resterande 8 funktioner ingår utgifter för verksamhet som avser det civila försvaret som en del i respektive funktionsansvarig myndighets ordinarie verksamhetsanslag. Den civila ekonomiska planeringsramen är ett långsiktigt planeringsinstrument där anslagen för de olika funktionerna avvägs och prioriteras år för år. Ramen skall ses som en helhet där föränd- ringar i en funktion påverkar övriga funktioner. 4.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 2 153 2 539 2 517 2 489 2 512 2 620 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Under har funktionsansvariga myndigheter bedrivit verksamheten inom givna ekonomiska ramar. Ett visst anslagssparande har uppstått till följd av bl.a. tidsförskjutningar i genomförandet av investeringar. Förseningarna kommer i huvudsak inte att påverka funktioner- nas möjligheter att uppnå målen . Verksamheten inom funktionen Ordning och säkerhet har inte påbörjats i den omfattning som planerats. Regeringen avser därför att återkomma till i denna fråga. För det civila försvaret har avtal tecknats och beställningar genomförts som medför framtida ekonomiska åtaganden. Vid utgången av uppgick de framtida ekonomiska åtagandena till sammanlagt . Detta medför att den ekono- miska planeringsramen till viss del är intecknad för framtida utbetalningar. Prioriteringar Inriktningen enligt totalförsvarsbeslut ligger fast för . Under budgetåret skall bl.a. följande områden prioriteras - beredskapen vad gäller telekommunikation och elförsörjning, - ledningsförmågan, - datasäkerhet, - styrning och uppföljning av funktionernas förmågor. 4.3 Resultatbedömning och slutsatser Basen för det civila försvaret utgörs av det freds- tida samhället. Förändringar och utvecklingstendenser i samhället påverkar därmed förmågan till civilt försvar samt vilka beredskapsåtgärder som bör vidtas. Exempel på förhållanden i samhället som påverkar funktio- nernas beredskapsförmåga och val av åtgärder är - näringslivets ökade specialisering med minskad lagerhållning i vilket ökar känsligheten för störningar, - koncentrationstendenser inom bl.a. tillverkningsindustrin, - ökad konkurrens inom t.ex. telemarknaden, - tillgänglighet vad gäller biologiska och kemiska vapen, - ökat utbyte av information vilket leder till ökade krav på säkerhet och - millennieproblematiken. Ett viktigt prioriteringsinstrument för all totalförsvarsplanering är de regionala mål- och riskanalyserna. Utifrån den förändrade hotbilden har en revidering av analyserna genomförts . Att sammanfatta och redovisa förmågan för civilt försvar mot uppsatta mål är förenat med stor osäkerhet. För att kunna göra en samlad bedömning krävs en sammanvägning av samhällets förmåga samt de kompletterande åtgärder som myndigheter m.m. inom de 18 funktionerna genomfört. Inom Försvarsdepartementet pågår ett arbete som syftar till att utveckla uppföljningen av det civila försvaret. Ett led i detta är årsboken för det civila försvaret som på regeringens uppdrag skall arbeta fram. som Överstyrelsen redovisade för är i huvudsak en sammanställning av de årsredovisningar som funktionsansvariga myndigheter lämnat. Regeringen anser att dokumentet är ett bra första steg i framtagandet av en årsbok och att dokumentet successivt kan utvecklas till att omfatta all verksamhet och alla kostnader inom det civila försvaret i övrigt. Utöver arbetet med årsboken för det civila försvaret skall funktionsgenomgångar av en eller två funktioner ske enligt ett rullande schema. har genomfört en begränsad funktionsgenomgång av funktionen Civil ledning. Resultatet ingår i rapporten och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred (Ds 1998:32). Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Som framgår nedan anser regeringen att det finns avgörande brister inom funktionen Tele- kommunikationer och delfunktionen Elförsörjning. Detta kan tala för att en funk- tionsgenomgång borde genomföras inom dessa områden. På regeringens uppdrag genomförde emellertid Överstyrelsen så sent som under /96 en genomgång av funktionen Telekommunikationer (se härom prop. 1996/97:4, avsnitt 20.3.9). Vidare trädde ett avgiftssystem i kraft vad gäller funktionen Telekommunikationer liksom för delfunktionen Energiförsörjning. Regeringen ansåg det därför vara allt för tidigt att ånyo genomföra en omfattande genomgång av funktionen Telekommunikationer. Från är funktions- ansvarig myndighet vad gäller delfunktionen Elförsörjning. Mot bakgrund av detta samt den nya finansieringsprincipen ansåg regeringen att en funktionsgenomgång inte behövde genom- föras . Regeringen anser emellertid att en genomgång av funktionen Energiförsörjning skall ske samt att en uppföljning av utvärderingen av funktionen Telekommunikationer skall genomföras. Utöver att det finns brister inom själva funk- tionerna Telekommunikationer och Energiförsörjning är särskilt elförsörjningen gränssättande för övriga funktioners verksamhet. Att helt kunna säkerställa en säker elförsörjning är inte möjligt. Regeringen anser därför att samtliga funktioner inom respektive område måste verka för att minska konsekvenserna vid elbortfall. Mot bakgrund av tidigare redovisade brister har regeringen uppdragit åt samtliga funktionsansvariga myndigheter att inkomma med planer över vilka åtgärder som bör genomföras inom respektive funktion för att förmågan skall vara godtagbar vid ut- gången av försvarsbeslutsperioden. Nuvarande funktionsmål anger en önskad förmåga vid utgången av försvarsbeslutsperioden. För att nå målet måste funktionens förmåga successivt utvecklas och förbättras. De aktiviteter som kommer att bedrivas skall sammantaget ge den önskade förmågan . bedöms det civila försvaret utifrån: - påfrestningar i nuvarande omvärldsläge dvs. väpnat angrepp med nu tillgängliga resurser i form av begränsade styrkor och - väpnat angrepp i ett förändrat omvärldsläge. 4.3.1 Angrepp i nuvarande omvärldsläge Regeringen gör bedömningen att förmågan vid ett väpnat angrepp utan någon längre militär för- varning var godtagbar inom huvuddelen av funktionerna vid utgången av . Utgångs- punkt för bedömningen är att angrepp sker mot mycket begränsade geografiska mål eller mot någon vital samhällsfunktion. Genom att samhället och därmed det civila försvaret är starkt beroende av främst elförsörj- ning och telekommunikation förutsätter dock bedömningen godtagbar förmåga att det inte inträffar några allvarliga störningar i dessa system. Inom delfunktionen Elförsörjning finns betydande brister vad gäller förmågan att upp- rätthålla tillräcklig förmåga i samband med störningar vid höjd beredskap. Vidare är förmågan inom funktionen Telekommunikationer inte godtagbar p.g.a. otillräckligt skydd i teleanläggningar och driftledningar samt skydd mot informations- krigföring riktad mot övervakningsnät och stödsystem. Regeringen bedömer att de åtgärder som planeras kommer att leda till att förmågan inom funktionen Telekommunikationer och delfunktionen Elförsörjning kommer att förbättras (se vidare avsnitt 4.5). 4.3.2 Angrepp i ett förändrat omvärldsläge I planeringen inför ett väpnat angrepp i ett förändrat omvärldsläge ingår att myndigheterna skall ha möjligheter att genomföra planerade åtgärder . För flertalet funktioner är förmågan godtagbar vid ett väpnat angrepp i ett förändrat omvärlds- läge. Inom delfunktionen Elförsörjning, funktionerna Telekommunikationer och Civil ledning är förmågan emellertid inte godtagbar. Beredskapsåtgärder inom nämnda funktioner går heller inte att skjuta upp till en anpassnings- period då byggande av t.ex. ledningsplatser är allt för tids- och kostnadskrävande. har endast av länsstyrelserna skyddade ledningsplatser. Enligt plan skall emellertid behovet vara tillgodosett vid utgången av försvarsbeslutsperioden. Regeringen bedömer att den samlade förmå- gan till civilt försvar inte är godtagbar vid angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Regeringen bedömer emellertid att den samlade förmågan till civilt försvar, med undantag av elförsörjning, kommer att vara godtagbar vid utgången av för- svarsbeslutsperioden. Detta förutsätter att planerade åtgärder för att motstå ett väpnat angrepp vidtas inom respektive funktion. 4.3.3 Övrig resultatinformation Vad gäller anpassning pågår ett arbete inom det civila försvarets olika funktioner och översiktliga planer har utarbetats för den centrala nivån. Någon realiserbarhetsprövning av planerna har inte skett. skap studerar emellertid hur en sådan prövning skall kunna genomföras. Det som framkommit är att anpassnings- möjligheter finns vad gäller bl.a. utbildning, övning, anskaffning av vissa varor och enklare byggnadsåtgärder. En utredning har genomförts om skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på sam- hället i fred (Ds 1998:32). I utredningen behandlas bl.a. det som pekade på vad gäller ledningskedjans ansvarsförhållanden vid hantering av en svår påfrestning (prop. 1996/97:11, bet. 1996/97:FöU5, rskr. 1996/97:203). Regeringen avser att återkomma till i frågan. I fråga om möjligheterna att kunna bidra med totalförsvarsresurser i internationella fredsfräm- jande och humanitära insatser har en första inventering genomförts. Inventeringen visar att så gott som samtliga 18 funktioner har resurser, främst kompetens, som eventuellt skulle kunna utnyttjas i internationella sammanhang. 4.3.4 Förändringar av den ekonomiska planeringsramen godkände regeringens förslag i budgetpropositionen för att finansiering av beredskapsinvesteringar skall ske genom lån i . Beredskapsinvesteringar inom funktionen Försörjning med industrivaror finansieras därför genom lån. Under skall i enlighet med vad beslutat även funktionerna Befolk- ningsskydd och räddningstjänst samt Hälso- och sjukvård m.m. övergå till lånefinansiering. Den ekonomiska planeringsramen har i regeringens förslag justerats för ränte- och amorterings- kostnader för nämnda funktioner. Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att se över mål och medel för (dir. 1996:114). I uppdraget ingick att se över hur stor del av verksamheter inom funktionen Befolkningsskydd och rädd- ningstjänst som bör ingå i den ekonomiska planeringsramen för det civila försvaret. Mot bakgrund av utredningens förslag, som lämnades , föreslår regeringen att belopp avseende fredsräddningstjänst lyfts ur den ekonomiska planeringsramen och att denna verksamhet redovisas under verksamhetsområde C och nämnder m.m. (se vidare avsnitt 4.5 anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst samt avsnitt 5.2 anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor).