prop · GM0393 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta innebär att det exempelvis kommer att kunna avtalas att försäkringstagaren helt står den finansiella risken för förvaltningen av vissa tillgångar eller tillgodohavanden. Försäkringsbolagen har stor frihet vad gäller utformningen av dessa försäkringar. I lagrådsremissen föreslås också vissa ändringar vad gäller fondförsäkring. Bland annat föreslås att fondförsäkringsrörelse skall få bedrivas i samma juridiska person som konventionell livförsäkringsrörelse och att fondförsäkringslagen skall upphävas. Samma försäkringsbolag kommer således både att kunna erbjuda produkter med villkorad återbäring och fondförsäkring. De särbestämmelser som skall gälla för fondförsäkring flyttas till försäkringsrörelselagen. Regeringen anser att det, med hänsyn till de föreslagna ändringarna i försäkringsrörelselagen, framstår som olämpligt att i detta skede införa nya regler för fondförsäkringstagare. Förändringarna i försäkringsrörelselagen möjliggör nya försäkringslösningar som liknar fondförsäkring i det att försäkringstagarna bär en finansiell risk. Även för de nya produkterna kommer informationen till försäkringstagaren om vilka kostnader som är förknippade med placeringen av premierna att spela en viktig roll. Samma bolag kommer att kunna erbjuda både dessa produkter och fondförsäkring. Med hänsyn till detta bör de föreslagna ändringarna av försäkringsrörelsereglerna nu avvaktas. Så snart erfarenhet vunnits om tillämpningen av den föreslagna regleringen är det dock angeläget att en samlad översyn görs av vilka behov av information olika försäkringstagare har och hur dessa kan tillgodoses på bästa sätt. Som framhåller bör denna översyn ske . I sammanhanget bör framhållas att det är viktigt att försäkringsbolagen redan nu själva tar initiativ till åtgärder för att förbättra informationen till fondförsäkringstagarna om förvaltningen av de anslutna värdepappersfonderna. Regeringen anser det angeläget att i sin tillsyn av försäkringsbolagen uppmärksammar att så sker. 5 Fjärde sjätte utlandsplaceringar 5.1 Bakgrund Den fortgående internationaliseringen av näringslivet innebär i allt större utsträckning sammanslagningar över gränserna av stora aktiebolag. För svensk del innebär sådana sammanslagningar att det nya bolagets säte i vissa fall hamnar utanför medan den juridiska hemvisten i andra fall blir kvar i . I det förra fallet innebär företagsombildningarna att aktier i svenska bolag omvandlas till utländska aktier. Detta medför särskilda problem för de AP-fondstyrelser som i huvudsak skall placera sina medel på den svenska aktiemarknaden, nämligen fjärde sjätte fondstyrelserna. Anledningen är att utrymmet för utländska aktieinnehav är starkt begränsat enligt gällande placeringsregler. Fjärde fondstyrelsen har i en skrivelse till påtalat de problem som bolagsbildningar av detta slag medför för fondstyrelsens placeringar. Som exempel nämns det svenska läkemedelsföretaget och bilsäkerhetsföretaget som fusionerats med två amerikanska företag, respektive . Fondstyrelsen begär i skrivelsen att gällande bestämmelser om utlandsplaceringar kompletteras med en undantagsregel som möjliggör fortsatta placeringar om aktier omvandlas från svenska till utländska. Efter det att skrivelsen inkom, har ytterligare ett par bolagsombildningar aviserats som får samma resultat. Det gäller bl.a. förslaget till samgående mellan och det engelska bolaget och den omvandling som ABB förutskickat, vilken innebär att tidigare fyra olika aktieslag däribland aktierna i svenska ABB skall bli en gemensam schweizisk ABB-aktie. Även sjätte fondstyrelsen, som med gällande placeringsregler inte får placera medel i utländska aktiebolag, har i en skrivelse till hemställt om att även den bör ges sådana möjligheter. Fjärde sjätte fondstyrelsernas placeringsregler Gällande placeringsregler för fjärde och femte fondstyrelserna är likartade och innebär i huvudsak att förvaltade medel skall placeras på den svenska riskkapitalmarknaden. Medlen får således placeras i aktier i svenska aktiebolag, i konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av svenska aktiebolag, i riskkapital i ekonomiska föreningar samt i andelar i svenska kommanditbolag. Vidare får placeringar göras i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag. Placeringar får också göras i aktier i utländska aktiebolag, i andelar i utländska aktiefonder samt i konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av utländska aktiebolag. De utländska innehaven får inte överstiga av värdet av de medel fondstyrelsen förvaltar. För sjätte fondstyrelsen gäller också att den skall placera sina medel på riskkapitalmarknaden men reglerna är utformade så att inriktningen i huvudsak skall vara mot mindre och onoterade företag. Någon ram för utländska placeringar finns, som nämnts, inte för sjätte fondstyrelsen. Fondstyrelsernas storlek och värdepappersinnehav Värdet av fjärde fondstyrelsens förvaltade medel uppgick vid utgången av till , femte fondstyrelsens till och sjätte fondstyrelsens till (se tabell 1). Den värdemässigt dominerande fjärde fondstyrelsen har en relativt koncentrerad aktieportfölj där de tio största innehaven finns i de stora svenska börsbolagen och utgör av de totala innehaven (se tabell 2). De två största innehaven är och motsvarande ca 17 respektive av totalt förvaltade medel. Innehavet i ABB motsvarar . Genom sin storlek är fjärde fondstyrelsen en av de största ägarna i många stora svenska bolag. I t.ex. och är fondstyrelsen den största svenska ägaren efter Investor. De två innehaven i och är således sammantagna mycket stora ställt i relation till gällande utrymme för utländska placeringar. Även för femte och sjätte fondstyrelserna gäller att de innehar aktier i de nu aktuella bolagen som innebär problem att följa de regler som gäller för utländska placeringar om nu aktuella bolagsombildningar genomförs. Tabell 1: Fjärde sjätte fondstyrelsernas värdepappersinnehav vid utgången av , marknadsvärden, mdr kr. Värdepapper Fjärde fondstyrelsen Femte fondstyrelsen Sjätte fondstyrelsen Svenska aktier 80,5 12,5 11,6 Utländska aktier 4,9 1,8 - Övrigt 0,6 - 0,6 Totalt 86,0 14,3 12,2 Tabell 2: Fjärde fondstyrelsens tio största innehav, marknadsvärden, mdr kr. 14,8 3,7 12,7 SHB 3,6 H&M 6,9 3,1 ABB 5,6 3,0 SCA 2,5 5.2 Utvidgade möjligheter för fjärde sjätte fondstyrelserna att förvärva utländska aktier i vissa fall Regeringens förslag: Vid tillämpning av placeringsreglerna för fjärde sjätte fondstyrelserna skall innehav av aktier m.m. i ett utländskt bolag inte inräknas i befintlig utlandsram om detta bolag förvärvat ett svenskt aktiebolag genom ett offentligt erbjudande samt det utländska bolaget efter förvärvet efter förvärvet har betydande verksamhet i och är noterat vid svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag men promemorians förslag omfattade endast fondstyrelsernas innehav i ett svenskt bolag vid tiden för det offentliga erbjudandet, men inte senare förvärv. Regeln var vidare begränsad till fjärde och femte fondstyrelserna. Remissinstanserna: Första tredje fondstyrelserna samt fjärde fondstyrelsen har inget att erinra mot förslaget. Femte fondstyrelsen anser att det remitterade förslaget dels försvårar en förvaltning enligt av fondstyrelsen uppsatta mål och förvaltningspolicy, dels omöjliggör jämförelser av förvaltningsresultatet med etablerade index samt mellan fondstyrelserna då förslaget är begränsat till fondstyrelsernas innehav vid det offentliga erbjudandet. Sjätte fondstyrelsen anger att problemställningarna och omständigheterna i allt väsentligt är desamma för dem som för fjärde och femte fondstyrelserna. Skälen för regeringens förslag: Om de nu aktuella bolagsombildningarna i och genomförs kommer särskilt fjärde fondstyrelsen att kraftigt överskrida den gällande utlandsramen samt sjätte fondstyrelsen att inneha utländska aktier. Skall detta undvikas måste sålunda stora delar av fondstyrelsernas innehav säljas ut. Ett på detta sätt tillkommet krav på omplaceringar innebär en påtaglig och olycklig restriktion för portföljförvaltningen och den långsiktiga placeringsinriktningen. Portföljallokeringen bör i princip styras av risk- och diversifieringshänsyn och inte av bolagens strikt juridiska hemvist. Stora börsnoterade bolags verksamhet är i hög grad internationell. aktuella företagsaffärer kan visserligen innebära ett steg mot en ökad internationell exponering. Den svenska verksamheten fortsätter emellertid att utgöra en betydande del av det utländska bolagets verksamhet. Bolagen förblir i de aktuella fallen också noterade vid . Att bolagen formellt får utländsk hemvist innebär sålunda inte en sådan kraftig förändring i verksamheten och därmed av valutarisken i dessa placeringar att det motiverar betydande neddragningar av aktieinnehavet. Stora utförsäljningar innebär därtill alltid risk för störningar på marknaden och för sämre avkastning än som annars vore fallet. Det finns således goda skäl för att fondstyrelserna bör ges möjlighet att fortsätta att förvalta aktier i tidigare svenska bolag som på nu aktuellt sätt omvandlas till utländska bolag. Till bilden hör också den mer principiella frågan om fondstyrelsernas möjligheter att placera medel i utlandet. Den pågående översynen av AP- fonden syftar bl.a. till att öka möjligheterna till hög avkastning och diversifiering genom att modernisera placeringsreglerna och därvid generellt tillåta en större andel placeringar dels i aktier, dels i utlandet. En påtvingad utförsäljning skulle inte ligga i linje med de diskussioner som förs inom ramen för denna översyn. En möjlighet att öppna upp för ett ökat utländskt aktieinnehav i fjärde och femte fondstyrelserna är att nuvarande bestämmelse om en gräns för utländska aktier om maximalt av värdet av de medel som respektive styrelse förvaltar höjs till en lämplig nivå. Bestämmelsen avser alla slag av utländska förvärv och således inte specifikt de fall när svenska aktier omvandlas till utländska. För sjätte fondstyrelsen skulle en utlandsram behöva införas. Följden av en sådan ändring blir inte bara att tillgodose nu särskilt uppkomna behov utan därtill att ett steg tas mot allmänt sett ökat utrymme för utländska placeringar. En sådan utveckling ligger förvisso i linje med den pågående översynen av AP-fonden. Det måste dock betecknas som otillfredsställande att vid sidan av de pågående politiska överläggningarna och genomföra en partiell men ändå betydande förändring i placeringsreglementet. En ny övergripande regel för utlandsplaceringar bör också ta hänsyn till frågor av mer principiell karaktär avseende begreppet utländska placeringar och valutarisk, frågor som behandlas samlat i den gemensamma översynen. En alternativ metod att lösa det dilemma som fondstyrelserna kommit att ställas inför är att som här föreslås införa en undantagsregel i placeringsbestämmelserna för det slag av bolagsombildningar som aktualiserats. En sådan bestämmelse får ses som en övergångsregel i avvaktan på att nya långsiktiga placeringsregler kan införas. Ett starkt skäl för en undantagsregel är att den i mindre omfattning föregriper det pågående översynsarbetet. Ett undantag bör i första hand avse ett utbyte av aktier som sker till följd av ett offentligt erbjudande från ett utländskt företag att förvärva samtliga aktier i ett svenskt bolag. Sådana förvärv riskerar att leda till oplanerade avyttringar av stora aktieinnehav, vilket av skäl som ovan redovisats bör undvikas. Därtill uppkommer frågan om fondstyrelserna bör ges rätt att, vid sidan av befintliga ramar för utlandsplaceringar, även förvärva aktier i sådana bolag. Som femte fondstyrelsen framhållit finns det goda skäl för detta. Ett undantag som begränsas till innehavet för det offentliga erbjudandet skulle påtagligt kunna försvåra dels en förvaltning enligt uppsatta mål, dels en utvärdering av förvaltningen. Femte fondstyrelsen är underviktad i förhållande till de aktuella bolagens andel i börsindex. Fondstyrelsernas interna mål och placeringspolicy kan sålunda bli omöjliga att följa då dessa är relaterade till etablerade index på . Utländska bolag kommer efter nu aktuella affärer att ha en indexvikt i Findatas avkastningsindex på . Dessa bolag skulle inte vara tillgängliga för placeringar med nu gällande placeringsregler. Ett viktigt kriterium vid val av riktmärkesportfölj är att denna är replikerbar, dvs. kapitalförvaltaren skall kunna placera i överensstämmelse med den portfölj man jämför sig med. Såväl femte som sjätte fondstyrelserna skulle sannolikt tvingas att ändra sina mål för den svenska aktieförvaltningen om möjlighet inte gavs att öka dessa innehav (femte fondstyrelsen skulle som alternativ kunna sälja den nuvarande genuina utlandsportföljen för att ge utrymme åt de svenska företag som blir utländska). Att nu tvinga fondstyrelserna till genomgripande förändringar av målformuleringar eller befintlig utlandsportfölj vore olyckligt med tanke på att överläggningarna om de långsiktiga placeringsreglerna sannolikt kommer att innebära att nuvarande problem kommer att vara av mer temporär natur. Utöver dessa problem skulle resultatjämförelser med såväl befintliga aktiemarknadsindex som med andra svenska kapitalförvaltare försvåras vid en utvärdering av förvaltningen. Förutsättningarna för fondstyrelsernas förvaltning av den svenska portföljen blir också olika då fondstyrelsernas innehav skulle bli mycket olikartade i samband med utbytet av aktier. Fjärde fonden skulle därmed ges väsentligt friare ramar för placering i de aktuella bolagen än femte fonden. En relevant jämförelse mellan fondstyrelserna av förvaltningsresultatet skulle därmed inte kunna ske. Fondstyrelserna bör därför av dessa skäl medges undantag även för ytterligare förvärv av aktier. Det kan diskuteras om det skall finnas ett tak för hur stora delar av fondstyrelsernas totala medelsinnehav som på föreslaget sätt skall kunna undantas från utlandsramen. Inräknat nu aviserade ombildningar i och , kan t.ex. fjärde fondstyrelsens totala andel utländska aktier komma att uppgå till inklusive ett maximalt utnyttjande av den gällande tioprocentiga utlandsramen. Skulle ytterligare förvärv ske i dessa aktier eller någon ytterligare bolagsombildning ske som berör fondstyrelsens större placeringar, kan den andelen förutses öka. De skäl för undantagsregeln som redovisats är emellertid i princip gällande varför det förefaller olämpligt att sätta någon övre gräns för det slag av utländskt aktieinnehav som får undantas. Ett villkor för undantagsregeln skall vidare vara att det utländska bolagets verksamhet har en betydande svensk anknytning. Det bör sålunda i princip inte medges undantag för placeringar där företagets svenska verksamhet blir marginell i förhållande till företagets totala verksamhet och där placeringen reellt sett därför är att betrakta som ett genuint utländskt innehav. Naturligtvis kan en i absoluta tal relativt omfattande svensk verksamhet ändå få en begränsad roll i förhållande till den totala verksamheten om företaget är stort. Sådana förvärv torde dock i normalfallet ske med vederlag i kontanter snarare än med aktier, även om det senare teoretiskt skulle kunna förekomma. I sådana mer hypotetiska fall bör bolagen ingå i utlandsramen. I syfte att ytterligare markera att den svenska verksamheten måste vara av viss storlek och betydelse, föreslås också att det utländska bolagets aktier skall vara noterade vid svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. För sjätte fondstyrelsen innebär det att undantagsregeln endast gäller för den förvaltade börsportföljen och inte för onoterade aktieinnehav. 5.3 Kostnaden för extern utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning Regeringens förslag: Om regeringen för genomförandet av utvärderingen av fondstyrelsernas förvaltning anlitar någon med särskild fackkunskap, skall kostnaden för detta betalas av fondstyrelserna. Kostnaden skall fördelas mellan fondstyrelserna efter vad regeringen bedömer skäligt. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Fondstyrelserna har inget att erinra mot förslaget. Sjunde fondstyrelsen har ifrågasatt behovet av att anlita fackkunskap vid utvärderingen av dess förvaltning. Skälen för regeringens förslag: Utvärderingen av fondstyrelsernas förvaltning kan sägas ske både internt och externt. Fondstyrelserna är ålagda att utföra en egen utvärdering av sin förvaltning vilket kan ses som en resultatuppföljning. Dessa utvärderingar tillsammans med årsredovisningarna och revisionsberättelserna ligger sedan till grund för en extern utvärdering som görs av regeringen. Denna tillsammans med fondstyrelsernas årsredovisningar och en av regeringen gjord sammanställning av dessa överlämnas till i form av en regeringsskrivelse. Regeringen har lagt ökad vikt vid utvärdering av fondstyrelsernas förvaltningsresultat. Vid den senaste utvärderingen tog regeringen hjälp av särskild fackkunskap inom området. Det kan ses som en följd av att allmänt sett ökade krav ställs på en professionell utvärdering av långsiktig kapitalförvaltning. Kostnader förknippade med den externa utvärderingen utgör naturligen en del av de totala förvaltningskostnaderna. Regleringen av AP-fonden utgår från att samtliga förvaltningskostnader skall bäras av fondstyrelserna, se 3, 29 och 43 §§ i APR. Regeringen föreslår därför att anlitad fackkunskap i samband med den externa utvärderingen skall bekostas av respektive fondstyrelse. Kostnader som är gemensamma för flera fondstyrelser bör regeringen fördela efter vad den bedömer vara skäligt. 6 Ekonomiska konsekvenser Förslaget om förbättrad kostnadsinformation till fondsparare De kostnadsmässiga konsekvenserna av en individuell beräkning och årlig redovisning av hur kostnaderna fördelas på enskilda fondandelsägare i det individuella pensionssparandet varierar beroende på hur andelsinnehaven är registrerade. Till följd av den av beslutade 27 a § lagen om värdepappersfonder, kommer fondbolagen att ta fram dagliga kostnader för varje andelsägare i en värdepappersfond. Detta innebär att den information som krävs för att uppgifter skall kunna lämnas om andelsinnehav i det individuella pensionssparandet redan finns att tillgå. För fondbolagen kommer de bestämmelser som föreslås nu således inte att innebära några merkostnader. I de fall andelsinnehaven är registrerade i andelsägarnas namn kommer pensionssparinstitutet att fungera som en vidareförmedlare av uppgifter från fondbolaget till andelsägarna. Detta torde endast innebära en mycket liten kostnad. För de pensionssparinstitut som administrerar förvaltarregistrerade andelsinnehav kommer en viss anpassning av datahanteringssystemen att krävas. Instituten har kännedom om andelsinnehaven på varje individs pensionssparkonto . För att den specificerade kostnadsinformationen skall kunna lämnas, krävs att instituten kan samköra den dagliga kostnadsinformationen från fondbolagen med informationen om sina kunders innehav. Detta torde dock i stor utsträckning begränsa sig till kostnader i ett systemuppbyggnadsskede. Förslaget om Allmänna pensionsfonden Förslaget förutses inte få några särskilda effekter på marknaderna eller valutaflödena utöver att verka stabiliserande på de aktuella bolagens aktiekurser. 7 Författningskommentar 7.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder 27 b § Paragrafen är ny. Enligt 27 a § skall fondbolaget informera varje andelsägare i en värdepappersfond om hur stort belopp av de totala kostnaderna som belastat fonden under det närmast föregående kalenderåret som hänför sig till andelsinnehavet. Enligt paragrafens första stycke skall kostnadsinformationen avseende sådana andelsinnehav i stället för till andelsägarna ges till det pensionssparinstitut som administrerar pensionssparandet. Kostnadsbeloppen skall beräknas på samma sätt som för andra andelsägare (angående beräkningen av kostnadsinformationen, se författningskommentaren till 27 a § i prop. 1997/98:160 s. 186). I andra stycket finns en särskild bestämmelse för förvaltarregistrerade andelsinnehav. I dessa fall skall fondbolaget informera pensionssparinstitutet om vilka kostnadsbelopp som belastat fonden under det närmast föregående året redovisat per fondandel. Det totala kostnadsuttaget skall fördelas på det antal fondandelar som finns i fonden . 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande 3 kap. 11 § I paragrafen har införts ett nytt andra stycke om att pensionssparinstitutet i sin årliga redovisning över förvaltningen av tillgångarna på pensionssparkontot skall ge särskild information till sådana kontohavare som haft tillgångar placerade i en sådan värdepappersfond som avses i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. Som närmare utvecklats i avsnitt 4.2.4, har bestämmelsen utformats i anslutning till 27 a § lagen om värdepappersfonder. Liksom vad gäller informationsskyldigheten i den bestämmelsen, skall pensionssparinstitutet informera om hur stort belopp som hänför sig till andelsinnehavet av samtliga kostnader som belastat en fond under det föregående året. Separata kostnadsbelopp skall anges för varje värdepappersfond. Exempelvis skall en sparare som haft sina sparmedel placerade i fem olika fonder få fem olika kostnadsuppgifter. Kostnadsuppgifter skall också ges för sådana andelsinnehav som spararen sålt . Även sådana sparare som inte äger några fondandelar men som har ägt andelar skall få information (se närmare prop. 1997/98:160 s. 157 159 och 186). Liksom vad gäller övrig information i den årliga redovisningen, är det inte möjligt för den enskilde pensionsspararen att avstå från sin rätt till information (se prop. 1992/93:187 s. 114). 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 8 kap. 3 § Paragrafens första stycke punkten 6 har ändrats. Ändringen innebär att skyldigheten att informera om vilka kostnadsbelopp som belastat fonden utvidgas till att gälla även för utländska fondförvaltare som bedriver verksamhet i . Vidare har införts en bestämmelse om att fondförvaltarna skall specificera hur mycket av kostnadsbeloppen som avser förvaltningskostnader, inklusive kostnader för förvaring av fondtillgångarna. Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 4.3. 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden 36 a § Bestämmelsen, som är ny, har behandlats i avsnitt 5.2. Den nya bestämmelsen innebär att innehav i utländska aktiebolag under vissa förutsättningar inte skall betraktas som utländska vid tillämpningen av 35 och 36 §§. Detta medför för fjärde och femte fondstyrelserna att innehav i och förvärv av aktier och andra värdepapper i sådana bolag inte skall avräknas mot utlandsramen. Det blir också möjligt för fondstyrelserna att placera i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i dessa bolag. För sjätte fondstyrelsen innebär undantaget en begränsad möjlighet att i vissa fall placera i utländska aktiebolag. För att undantaget skall vara tillämpligt krävs att det utländska bolaget förvärvat ett svenskt aktiebolag genom ett offentligt erbjudande där ersättningen till aktieägarna i det svenska bolaget utgjordes av aktier i det utländska bolaget. Vidare skall det utländska bolaget efter förvärvet ha betydande verksamhet i och vara noterat vid svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. Erbjudandet från det utländska företaget skall avse samtliga aktier i det svenska bolaget. Skulle ett sådant erbjudande, efter det att en fondstyrelse har godtagit och blivit bunden av ett byte till aktier m.m. i det utländska företaget, komma att ändras så att det omfattar färre än samtliga aktier i det svenska bolaget får fondstyrelsen ändå genomföra förvärvet.