prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Arbetsproduktivitet och kostnadsproduktivitet sjönk tillfälligt i samband med att avdelningen flyttade till . I anslutning till utlokaliseringen genomfördes rationaliseringar och moderniseringar i verksamheterna. Under mitten av beräknas de i regleringsbrevet angivna handläggningstiderna återuppnås på varumärkes- , mönster- och namnområdena. Den nya organisationen förväntas därefter fortsätta att ge ytterligare ökad produktivitet. Inom verksamhetsgrenen bolag slutbehandlas av ärendena vilket är regeringens mål. När överskrids är orsaken främst brister i ansökan och nödvändiga kontakter med sökanden vilket kan dra ut något . PRV tänker dock vidta åtgärder för att förbättra denna siffra. Införandet av förseningsavgifter för inlämnandet av årsredovisningar har gjort att antalet årsredovisningar som inlämnats ökat från . Avdelningen har inte direkt några ärendebalanser med undantag för kapitalökningsärenden. PRV har inte ansett det motiverat att anställa personal för den tillfälliga ökning som tillkom på grund av ändrad lagstiftning. Bolagsavdelningens IT-projekt fortgår enligt planerna. Verksamhetsgrenen uppdrag (InterPat ) har under budgetåret fått en ökad efterfrågan av tjänster inom ett flertal områden. PRV:s ekonomiska resultat för blev . Verksamhetens ackumulerade resultat uppgår till vilket avses framför allt användas till verkets IT-projekt. Tabell 4.11 Budget Tusental kronor Offentligrättlislig verksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Uppdragsgivare staten övriga % Utfall 1997 440 600 440 800 - 200 2 98 Prognos 1998 458 300 593 1001 - 134 800 2 98 Budget 1999 406 100 427 400 - 21 300 2 98 Beräknat 2000 408 300 Beräknat 2001 410 100 * Exkl. statliga bolag och affärsverk 1 Med tyngdpunkt på projektet Tabell 4.12 Budget Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (intäker) Uppdragsgivare staten % Uppdragsgivare övriga % Utfall 1997 84 400 75 800 8 600 2 98 Prognos 1998 88 500 85 600 2 900 2 98 Budget 1999 91 600 87 500 4 100 2 98 Beräknat 2000 93 400 Beräknat 2001 94 500 * Exkl. statliga bolag och affärsverk Slutsatser PRV tillhandahåller produkter och tjänster som är av stor betydelse för näringslivet. Många av verkets tjänster efterfrågas allt mer. Informationen i verkets register nyttjas av både den offentliga och privata sektorn. Vidare har PRV ett djupt samarbete med olika internationella organisationer och säkerställer därmed ett svenskt inflytande på den internationella utvecklingen. Patentverksamheten har haft problem och PRV hänvisar till svårigheter att rekrytera och behålla patentingenjörer. Patentverksamhetens kompetensförsörjning, tillsammans med IT-utvecklingen, var de högst prioriterade frågorna innevarande budgetår. Dessa frågor kommer även att prioriteras fortsättningsvis 33.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet ryms det konkurrensfrämjande arbete som utförs av innefattande lagtillämpning, förslag för att undanröja hinder för effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor, kunskapsspridning samt främjande av forskning på konkurrensområdet. Samverkan sker med länsstyrelserna som har till uppgift att främja konkurrensen inom sina län. Därutöver omfattar verksamhetsområdet de insatser som görs av avseende godkännande, auktorisation och tillsyn av revisorer m.m. 33.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 19981 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 68,1 65,6 71,5 68,5 69,7 70,8 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har prioriterat avarbetning av gamla målbalanser som uppkom i anslutning till konkurrenslagens ikraftträdande . Detta arbete har också slutförts i enlighet med det prioriterade verksamhetsmålet för lagtillämpningsuppgiften. Även har nått uppsatta mål för avarbetning av äldre ärenden. Nämnden har vidare ägnat mycket arbete åt regelutveckling bl.a. genom att ta fram verksamhetsföreskrifter. Såväl som har bedrivit sina verksamheter inom de ekonomiska ramar som angivits. Förändringar Vissa ändringar i konkurrenslagen har trätt i kraft vad gäller företagsförvärv och i fråga om åtgärder för att göra hanteringen av ärenden mer enkel och effektiv. Förändringarna avses i viss mån kunna minska resurskraven vid viss ärendehandläggning. Förändringarnas inverkan på verksamheten i stort bedöms dock inte vara betydande. har påbörjat en IT-satsning som innebär att ett nytt ärendehanteringssystem introduceras. Systemet kommer att kunna utnyttjas som ett verktyg för uppföljning av verksamheten och för att underlätta ärendehandläggningen. Genom uppkoppling mot Internet ökar åtkomstmöjligheten för allmänheten till verkets diarium, beslut och övrig produktion. Mål Något gemensamt mål för , länsstyrelsernas respektive insatser utformades inte för . Någon sammanhållen och entydig effektbedömning av de olika prestationer som myndigheterna gjort är bl.a. av detta skäl inte möjlig. En samlad redogörelse av de viktigare insatserna lämnas dock nedan tillsammans med regeringens bedömningar av resultaten av de olika verksamheterna. Med hänsyn till verksamheternas olikartade karaktär bedömer regeringen att det även i fortsättningen är lämpligt att ha skilda mål för respektive insatser. Prioriteringar En höjning av anslaget för främjande av konkurrensforskning behövs för att möjliggöra fortsatta insatser i enlighet med hittillsvarande verksamhetsformer. 33.3 Resultatbedömning 33.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor till nytta för konsumenterna. Det viktigaste instrumentet som står till verkets förfogande i denna uppgift utgörs av konkurrenslagstift- ningen. Störst betydelse har tillämpningen av konkurrenslag, vilken på motsvarande sätt som bygger på en förbudsprincip. - 1997 har verket arbetat med drygt 4 000 ärenden relaterade till konkurrenslagen. Till följd av en stor mängd ansökningsärenden har det varit nödvändigt att koncentrera insatserna på detta mer reaktiva lagtillämpningsarbete. Inte minst den s.k. ärendebulk med närmare 900 ansökningsärenden som uppstod i samband med lagens ikraftträdande har dragit betydande resurser. Utrymmet för ett offensivt konkurrensfrämjande arbete med egna initiativ inom områden där det finns indikationer på bristande konkurrens och för aktiv uppföljning av tidigare fattade beslut har således varit mycket begränsat. Den utvärdering av de första årens tillämpning av lagen som gjorts av i dess betänkande Konkurrenslagen 1993 - 1996 (SOU 1997:20) indikerar att verkningarna av den nuvarande lagen i huvudsak varit positiva. Effekten när det gäller prisutveckling och konkurrenstryck etc. på marknaden i stort eller inom olika branscher är emellertid mycket svår att precisera. , som inrättades 1995, har under slutfört vissa nödvändiga uppbyggnadsåtgärder. har nämnden avarbetat huvuddelen av de ärenden som överfördes till myndigheten när verksamheten övertogs från . I och med att de gamla ärendena försvinner behöver nämnden inte längre tillämpa den tidigare gällande lagstiftningen parallellt med revisorslag och revisorsförordning. Vad det gäller de egeninitierade ärendena har framförallt satsat resurser på den systematiskt uppsökande tillsynen. Satsningen pågår även och avses fortsätta . förutser, som en naturlig följd av konjunkturförändringar, en minskning av kåren kvalificerade revisorer . För nämndens del kommer detta att innebära minskade intäkter i form av ansöknings- och årsavgifter. 33.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Tillämpningen av konkurrenslagstiftningen har under verksamhetsåret svarat för av nedlagda resurser. Utöver lagtillämpningsarbetet har lagt ned resurser med anknytning till frågor om regeländringar samt offentlig sektor och för att öka kunskapen om konkurrensreglerna. Dessutom har beviljats stöd till ett antal forskningsprojekt inom konkurrens- området. Länsstyrelserna har lagt ned resurser i konkurrensfrämjande syfte, utanför området för lagtillämpning. har lagt stora resurser på regelutvecklingsarbete, bl.a. genom att ta fram verksamhetsföreskrifter och utarbetat former och riktlinjer för revisorsexamina. 33.3.3 Effekter av de statliga insatserna Konkurrenspolitiken är ett av flera medel för att främja en väl fungerande marknadsekonomi. En rad olika omvärldsfaktorer påverkar de ekonomiska aktörerna på marknaderna på ett sätt som gör det svårt att isolerat klarlägga hur just konkurrenslagstillämpning och annan konkurrenspolitik påverkar struktur eller marknadsförhållanden i ekonomin. Detta har bl.a. konstaterats i betänkande över de första årens tillämpning av konkurrenslagen. En operationell bedömning av effekten av de statliga insatserna på konkurrensområdet bör för del ha sin utgångspunkt i att myndigheten genom tillämpningen av lagstiftningen, men också genom sina övriga insatser, kan ge företag och andra aktörer vägledning för sitt agerande på marknaden så att överträdelser av konkurrensreglerna kan undvikas. Om den årliga resultatredovisningen styrker att verket på ett effektivt sätt ger vägledning i konkurrensrelaterade frågor kan detta, tillsammans med ett ändamålsenligt utnyttjande av tvångsåtgärder vid undersökningar och av sanktioner, tas till intäkt för att myndigheten bedriver sin verksamhet i enlighet med målet att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor till nytta för konsumenterna. Med utgångspunkt från de verksamhetsmål som satts upp för bedömer regeringen att verket fullgjort uppgiften att ge företag och andra aktörer värdefull vägledning för agerandet på marknaden. Tillämpningen av konkurrenslagen har inneburit att konkurrensbegränsande avtal och beteenden har kunnat motverkas och undanröjas inom olika sektorer i ekonomin. Det har skett genom att verket i ett antal fall utnyttjat de sanktionsmöjligheter som konkurrenslagen medger, men också genom att företag i samband med verkets handläggning valt att ändra sina avtal så att konkurrensbegränsningar försvunnit eller så att de positiva effekterna av samverkan kommit att överväga. Av vikt är också att det prioriterade målet om en helt avarbetad s.k. ärendebulk har nåtts. De ärenden om icke- ingripandebesked eller undantag som kom in i samband med konkurrenslagens ikraftträdande har därmed kunnat avslutas. Detta ger förutsättningar för ett mer aktivt myndig- hetsarbete i form av egna initiativ och för upp- följande verksamhet. Resultatet av länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete ger en splittrad bild med såväl positiva som negativa inslag. Det senare tar sig uttryck bl.a. i att ett stort antal länsstyrelser har prioriterat ned området ytterligare i förhållande till . Resursbrist synes vara den övervägande orsaken. verksamhet har bidragit till att tillgodose samhällets behov av kvalificerade och oberoende revisorer samt att den revisionsverksamhet som bedrivs är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. 33.3.4 Slutsatser De konkreta mål regeringen lagt fast för respektive verksamhet har uppfyllts av berörda myndigheter. Tillsammans med de övriga insatser som gjorts under budgetåret blir regeringens helhetsbedömning att arbetet på ett tillfredsställande sätt förbättrat förutsättningarna för en väl fungerande konkurrens och för en effektiv tillsyn av revisorsverksamheten. 33.4 Revisionens iakttagelser har inte framfört några invändningar i revisionsberättelserna för eller . 33.5 Anslag C1 Tabell 5.1 Tusental kronor 71 035 1999 Förslag 62 465 2000 Beräknat 63 606 1 2001 Beräknat 64 537 2 1 Motsvarar 62 465 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 62 465 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och har 119 anställda. Anslagssparandet har ackumulerats under en följd av år. Det beräknas vara helt förbrukat vid utgången av , bl.a. till följd av ovan nämnda IT-satsning som kommer att slutföras under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation De redovisningskrav som ställts upp för fokuserar på prestationsnära effekter som kan iakttas på marknaden i form av undanröjda konkurrensbegränsningar. Dessutom har de återkommande intressentundersökningarna som verket låtit göra fått spela en viktig roll för att följa upp arbetet och ge indikationer på förbättringar som måste vidtas i fråga om bl.a. effektiviteten i handläggningen av ärenden, servicenivån och resultaten av verkets informationsinsatser. En viss nedgång har noterats i intressentmätningarna vad gäller service från . Enligt kan detta vara en följd av det särskilt pressade arbetsläget . Åtgärder skall vidtas för att bryta denna tendens. Som en följd av den avarbetade s.k. ärendebulken är det centralt att det ökade handlingsutrymmet utnyttjas för egna nya initiativ och uppföljning av tidigare fattade beslut vad gäller misstänkta överträdelser av konkurrensreglerna. Det finns därför inte skäl att påtagligt ändra den resursmässigt höga prioritet () som hitintills legat på den verksamhetsgren som gäller konkurrenslagstillämpningen. En diskussion och eventuell förändring vad gäller balansen mellan de olika verksamhetsgrenarna bör ske först sedan hunnit vinna viss erfarenhet från övergången från mer reaktiv verksamhet utifrån ansökningar till en mer egeninitierad och aktiv konkurrensövervakning. När det gäller förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor har verket lagt ned av sin resursinsats på detta arbete. Verket har tagit fram rapporter och yttranden i en rad sammanhang och har behandlat ett antal klagomål, främst från småföretag. Vad gäller konkurrenssnedvridningar mellan offentlig och privat sektor som inte hanteras av enligt konkurrenslagen bör arbetet i Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor (dir. 1997:145) komma att leda till en starkare samsyn mellan offentlig och privat sektor om spelregler på området. Rådet skall fortlöpande samråda bl.a. med . har lagt ned av sina resurser på att öka kunskapen om konkurrensreglerna bland verkets viktigaste intressenter. Här indikeras i den senast gjorda intressentmätningen en viss minskning jämfört med tidigare resultat. Andelen intressenter som har en medelgod till hög kunskap om lagen ligger alltjämt på nivån 60 . Den indikerade negativa utvecklingen gäller inte för sådana viktiga intressentgrupper som affärsjurister och branschorganisationer. En analys har emellertid inletts vid verket för att öka effektiviteten i insatserna på informationsområdet. Några större omvärldsförändringar för verksamheten kan inte påräknas. Genom en lag- ändring som trätt i kraft har vissa förändringar skett i konkurrenslagen. De syftar huvudsakligen till att underlätta för företagen att få en snabbare och effektivare prövning. Dessa regeländringar förutses inte föranleda några betydande ändringar i förutsättningarna för lagtillämpning. Det finns dock skäl att följa hur verket anpassar sin verksamhet för att klara de nya kraven. Slutsatser Regeringen anser att inriktningen av verksamhet skall behållas oförändrad för . Anslagsnivån har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. har omfördelats till anslaget C2 Konkurrensforskning. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4) Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 62 106 Pris- och löneomräkning 1 225 Justering av 58 Överföring till anslaget C2 Konkurrensforskning - 700 Lokalkostnadsjustering - 224 Förslag 1999 62 465 C2 Konkurrensforskning Tabell 5.2 Tusental kronor 463 1999 Förslag 6 011 2000 Beräknat 6 117 2001 Beräknat 6 230 1 Ränteintäkt till följd av utnyttjande endast av äldreanslag för faktiska utbetalningar. disponerar medlen under anslaget för att främja och stödja forskning inom konkurrensområdet. Verksamheten syftar till att ge kunskap om olika marknaders funktionssätt, effekter av konkurrensbegränsningar samt verkningarna av olika konkurrenspolitiska medel. Verksamhetsmålet för stödet till forskningen är formulerat så att prioritet skall ges sådana forskningsprojekt som är av betydelse för myndighetens verksamhet. Verkets forskningsfrämjande arbete sker främst genom det stöd som lämnas till forskningsprojekt inom universitet och högskolor. Discipliner som främst berörs är juridik, företagsekonomi och nationalekonomi. Därutöver används en mindre del av medlen bl.a. för seminarier och konferenser. De ovan redovisade beloppen avseende utfall respektive anslagssparande 1997 samt utgiftsprognos avser endast resultatet med hänsyn till faktiskt utbetalade medel. Här ingår således inte sådana belopp som bundits upp i samband med stöd till fleråriga projekt där avrapportering och utbetalning sker i ett senare skede. Inberäknat de beslut om stöd till projekt som fattats vid den senaste beslutsomgången och tidigare beslutstillfällen, kvarstår inför uppskattningsvis endast i form av ej öronmärkta medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Från starten /94 till och med har totalt 45 forskningsprojekt erhållit stöd. Verksamheten har bedrivits med stöd av det till knutna Rådet för konkurrensfrågor. Användningen av forskningsmedlen har redovisats till regeringen i särskild ordning. Härtill har verket lämnat uppdrag för en oberoende utvärdering av de första årens arbete med att stödja konkurrensforskningen. I utvärderingen sägs att det ännu är för tidigt att söka utvärdera effekter på marknaden men det konstateras att de problemområden som tas upp i beviljade projekt har en mycket hög grad av relevans för verkets vardagliga uppgifter. Det konstateras vidare att medlen utnyttjats för att stödja tillämpad forskning i en högre utsträckning än vad som kunnat förväntas om medlen funnits tillgängliga via andra organ. Medlen bedöms ha gjort särskilt stor nytta för den juridiska konkurrensforskningen. Utvärderingen visar att insatserna varit värdefulla. Några alternativa sätt att fortsättningsvis utnyttja medlen skisseras i utvärderingen. Dessa tar sikte på formen för och inriktningen av stödet och avses bidra till en ökad renodling i förhållande till de syften som verksamheten har. Konkurrensforskningen och utvärderingen har också berörts av revisorer i en förstudie (1997/98:8). Här omnämns bl.a. den parlamentariska översyn som pågår av svensk forskningspolitik och där frågan om forskning i myndighetsregi berörs. Slutsatser Sedan den forskningsfrämjande verksamheten startades har ett ökat intresse för forskningsområdet iakttagits. Härmed ökar den teoretiska kunskapsbasen vilket i sin tur leder till fler empiriskt inriktade forskningsprojekt. Verksamheten har betydelse för arbete på såväl kort som lång sikt bl.a. i arbetet med egen kompetensutveckling och genom att kontaktytor bildas till den akademiska världen. Forskningsresultaten är även värdefulla för konkurrensinriktade frågor i regeringens och andra aktörers arbete. Mot bakgrund av lämnade redovisningar och resultatet av den nämnda utvärderingen bedömer regeringen att en viss förstärkning av anslaget är befogad. Det är av betydelse för att även fortsättningsvis kunna bedriva ett fortlöpande och kvalitativt arbete inom området. Regeringen har dock inte funnit vägande skäl att ändra på utformningen och inriktningen av stödet. Regeringens beräkning av anslaget innebär en ökning med jämfört med . Ökningen finansieras genom besparingar inom utgiftsområdet på anslagen C1 , A8 Avgifter till vissa internationella organisationer och D1 Teknisk forskning och utveckling. Anslagsnivån har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 3 473 Engångsvis anslagshöjning 1998 - 1 700 Pris- och löneomräkning 38 Överföring från anslag inom UO 24 4 200 Förslag 1999 6 011 33.6 Övrig statlig verksamhet har till uppgift att handlägga frågor om godkännande, auktorisation och tillsyn av revisorer samt registrering av revisionsbolag. finns 16 anställda. Verksamheten skall leda till att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa bedriver är av hög kvalité och uppfyller höga etiska krav. Målet är att genom revisorstillsynen och den övriga verksamhet som nämnden bedriver upprätthålla förtroendet för revisorernas verksamhet och för auktorisationssystemet. Det är därför en viktig del av verksamheten att uppmärksammar och ur systemet utesluter revisorer som systematiskt arbetar grovt felaktigt eller på annat sätt utför bristfälligt arbete eller av andra skäl är direkt olämpliga att utöva yrket. Vid fullgörandet av tillsynsuppgiften skall nämnden lägga vikt vid egna initiativ, varvid särskild uppmärksamhet skall ägnas åt den systematiska uppsökande tillsynen. skall också följa den internationella utvecklingen av god revisorssed. Resultatinformation De verksamhetsmål som ställts upp i regleringsbrevet har uppfyllts. har skaffat en översiktlig bild av den svenska revisorskårens arbete och hur man i branschen arbetar med kvalitetsfrågor. Betydande resurser har avsatts för den systematiskt uppsökande tillsynsverksamheten och satsningen skall fortsätta också . Detta förutsätter dock att de problem nämnden har haft sedan starten att i erforderlig utsträckning rekrytera kvalificerad personal med revisorskompetens kan lösas och att dessa personalresurser på ett adekvat sätt kan kompletteras med externa konsultinsatser. När det gäller det internationella arbetet följs främst arbete med revisorsfrågorna. En kommitté för revisionsfrågor har inrättats av kommissionen. Kommittén skall arbeta mot tydliga mål för en ökad harmonisering av regler inom revisionsområdet. verksamhet är avgiftsfinansierad. Nämnden beräknar att väsentliga underskott kommer att uppstå inom examinationsverksamheten som återstår innan avlagd revisorsexamen blir ett obligatoriskt krav för att uppnå behörighet som godkänd eller auktoriserad revisor. Nämnden kommer att ha höga utgifter för konstruktion av proven men begränsade inkomster från examinationsavgifter. Dessutom väntas revisorskåren minska . Nämndens intäkter av ansöknings- och årsavgifter beräknas minska i motsvarande grad. förutser därför att det ackumulerade överskottet av den samlade verksamheten enligt årsredovisningen (2,) kommer att behöva tas i anspråk för att uppnå av regeringen uppställda mål för myndighetens olika verksamhetsområden. Tabell 5.3 Budget för avgiftsfinansierad verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 11 369 10 773 596 Prognos 1998 11 200 10 950 250 Budget 1999 11 250 12 100 - 850 Slutsatser Regeringen bedömer att inriktningen av den verksamhet som bedrivs vid skall behållas oförändrad för . Länsstyrelsernas konkurrensbefrämjande arbete Länsstyrelserna skall enligt konkurrensförordningen (1993:173) främja konkurrensen. De skall bl.a. informera om konkurrensfrågor, uppmärksamma på förhållanden som tyder på överträdelser av konkurrensbestämmelserna, uppmärksamma regleringar som hindrar en effektiv konkurrens samt lämna förslag till och, efter samråd med , redovisa förslag till avregleringar och andra åtgärder för att undanröja konkurrenshinder i offentlig sektor. Resultatbedömning Samtliga länsstyrelser har ägnat sig åt konkurrensfrågor i någon utsträckning. Omfattningen varierar dock kraftigt. De uppdrag som lagt ut på länsstyrelserna har regelmässigt prioriterats. Ett mindre antal länsstyrelser har tagit egna initiativ på konkurrensområdet. Relativt vanligt förekommande är insatser som är relaterade till ekonomisk brottslighet med konkurrenssnedvridande effekter t.ex. inom restaurangnäring eller transportverksamhet.