prop · GM031 · 1999-01-01 00:00:00 — Om även de höjda barnbidragen räknades in skulle profilen bli ännu gynnsammare. Den femtedel av hushållen som har lägst ekonomisk standard (decilgrupp 1 och 2 tillsammans) får en ökning av den disponibla inkomsten med över en procent medan den femtedel av befolkningen som har högst standard (decilgrupp 9 och 10 tillsammans) får en ökning med . Diagram 1.7 Förändring disponibel inkomst, justerad för försörjningsbörda, till följd av förslagen i budgetpropositionen Procent Nettoeffekterna av åtgärderna är mer fördelaktiga för kvinnor än för män (diagram 1.8). Diagram 1.8 Kvinnor och män. Förändring av disponibel inkomst genom förslag i budgetpropositionen Utvecklingen Trots den svaga ekonomiska utvecklingen har klyftorna i inte ökat dramatiskt. Diagram 1.9 visar att enligt undersökningar har inkomstklyftorna endast ökat svagt 1991 1996 och det gäller vid en framskrivning till 1998. Den ekonomiska standarden mäts i fördelningen av disponibla inkomster justerade för försörjningsbördan. Spridningen mäts med den s.k. Gini-koefficienten där ett högt värde innebär en större spridning (se vidare bilaga 5, Fördelningspolitisk redogörelse). Resultatet av den fördelningspolitiska analysen är en viss tendens till ökad spridning . Med hänsyn till den ekonomiska krisen, arbetslösheten och budgetsaneringen måste dock förändringarna bedömas som anmärkningsvärt små. Andelen hushåll som har en låg ekonomisk standard (under halva medianinkomsten) har ökat påtagligt . Ökningen beror främst på att fler personer har lägre inkomster på grund av studier. I det korta perspektivet ökar detta klyftorna då studenter har en lägre inkomst än övriga. Men i ett längre perspektiv är den stora utbildningssatsning en viktig insats för minskade inkomstklyftor. Om de studerande ej inkluderas i statistiken har andelen med svag ekonomi inte ökat nämnvärt, trots kris och arbetslöshet. Det är ett gott betyg till den svenska välfärden och det sociala trygghetssystemet. Diagram 1.10 Hushåll med låg ekonomisk standard Procent Fördelningen av årliga inkomster ger dock en ofullständig bild av hur den sociala rättvisan utvecklas, eftersom hushållens inkomster kan variera kraftigt över tiden. I den fördelningspolitiska redogörelsen har därför analyserats hur bilden av inkomstspridningen och dess förändring påverkas om man i stället för årsinkomster mäter inkomsterna (bilaga 5). Det visas att mer än var tredje låginkomsttagare har flyttat till gruppen medelinkomsttagare. De relativt goda möjligheterna för låginkomsttagare att förbättra sin standard över tiden har bibehållits även under den ekonomiska krisen . Andelen personer som mer varaktigt har haft en låg ekonomisk standard (minst tre av ) har endast ökat från mellan . Den totala rörligheten i disponibla inkomster har dock minskat något . Det torde främst förklaras av att inkomster mäts bättre efter skattereformen. Fördelningsanalyser är ett viktigt fördelningspolitiskt verktyg. Regeringen anser därför att analyserna av fördelningen av den ekonomiska välfärden behöver breddas och fördjupas. Regeringen kommer att uppdra åt att genomföra undersökningar av förmögenhetsfördelningen och den offentliga konsumtionens fördelningseffekter.