prop · GM0357 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:57 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att godkänner ett Europa- Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och å den andra. Avtalet innehåller bestämmelser om bl.a. politisk dialog, frihandel samt ekonomiskt och socialt samarbete. Syftet med avtalet är bl.a. att inom ramen för EG:s nya Medelhavspolitik bidra till stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i regionen. Genom avtalet inrättas vissa organ som skall övervaka avtalets tillämpning. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Ärendet och dess beredning 3 3 Bakgrund 3 3.1 Förhandlingarnas bakgrund 3 3.2 Den ekonomiska utvecklingen i 4 3.3 EG:s och handelsförbindelser med 5 3.3.1 Handeln mellan och 5 3.3.2 Handeln mellan och 5 3.4 regionala, ekonomiska och handelspolitiska samarbete 5 4 Innehållet i avtalet 5 4.1 Ingressen 6 4.2 Syftet 6 4.3 Politisk dialog 6 4.4 Fri rörlighet för varor 7 4.5 Jordbruksprodukter 8 4.6 Gemensamma bestämmelser, undantag och skyddsåtgärder 8 4.7 Etableringsrätt och tjänster 9 4.8 Betalningar och kapitalrörelser 10 4.9 Konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska bestämmelser 10 4.10 Ekonomiskt samarbete 11 4.11 Socialt och kulturellt samarbete 11 4.12 Ekonomiskt samarbete 12 4.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser 12 5 Godkännande av avtalet 13 Bilaga mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och ........................................................... ...........15 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................................................ ..................404 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska , å andra sidan. 2 Ärendet och dess beredning I enlighet med beslut av Europeiska unionens råd inledde Europeiska kommissionen förhandlingar om ett nytt avtal mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och deras medlemsstater å ena sidan och å den andra. Det nya avtalet skall ersätta samarbetsavtalet som ingicks mellan parterna . Förhandlingarna fördes av kommissionen i samråd med medlemsstaterna. deltog aktivt i arbetet. Synpunkter inhämtades från de närmast berörda myndigheterna, nämligen och . Förhandlingarna avslutades och avtalet undertecknades . Innan avtalet kan träda i kraft skall det godkännas av de avtalsslutande parterna. Avtalet i svensk text fogas som bilaga till propositionen. 3 Bakgrund 3.1 Förhandlingarnas bakgrund EG:s handelspolitik i förhållande till länderna kring har länge grundats på en kombination av associerings- och frihandelsavtal samt samarbetsavtal med ensidiga handelspreferenser. Avtalen har innehållit tre viktiga delar, nämligen upprättandet av bilaterala råd för samarbetet, handelsförmåner och särskilda protokoll för tekniskt och ekonomiskt samarbete vilka regelbundet har förnyats. Inom ramen för dessa protokoll har ramkrediter och biståndsmedel angivits. Krediterna kommer från Europeiska investeringsbanken och biståndsmedlen från EG:s budget. presenterade kommissionen riktlinjer för en fördjupad Medelhavsstrategi, vilka godkändes vid i . Strategin antogs av . Medelhavsstrategin har fått sin slutliga utformning i den s.k. Barcelonadeklarationen, vilken antogs i av de femton EU-medlemsstaterna, de elva Medelhavsstaterna utanför unionen samt av den palestinska myndigheten. Deklarationen, som omfattar tre kapitel, syftar till ett samarbete som skall säkra fred och säkerhet samt politisk och social stabilitet i kombination med en positiv ekonomisk utveckling i och i . Det första kapitlet omfattar nya former för en fördjupad politisk dialog grundad på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Det andra kapitlet behandlar frihandel, ekonomiskt samarbete och bistånd. Det tredje kapitlet avser samarbete på sociala och kulturella områden. Målsättningen är att ett frihandelsområde skall vara utbyggt . Frihandelsområdet skall grundas på bilaterala avtal slutna mellan EG och följande Medelhavsländer/områden: , , , , , , , , , och de . Dessa stater/områden skall även sinsemellan ingå frihandelsavtal. Inom ramen för tullunionen mellan och inbegrips även i detta frihandelsområde. Förutom frihandel rymmer de nya associeringsavtalen frågor om EG-bistånd för modernisering av ekonomier, bekämpande av terrorism, organiserad brottslighet, narkotikasmuggling m.m. har Europa-Medelhavsavtal slutits med (prop. 1995/96:34, bet. 1995/96:UU10, rskr. 1995/96:48), (prop. 1995/96:185, bet. 1995/96:UU22, rskr. 1995/96:293) samt (prop. 1995/96:195, bet. 1996/97:UU3, rskr. 1996/97:25 och ett interimsavtal med Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på och i (skr. 1997/98:74). Det är endast interimsavtalet mellan EG och PLO och avtalet med som har trätt i kraft, vilket skedde respektive . Förhandlingar med och har pågått men har ännu inte kunnat avslutas. Kommissionen har inlett förhandlingar med och med . Beträffande övriga stater som deltar i den s.k. Barcelonaprocessen har EG och , som nämnts, en tullunion, och EG:s associeringsavtal med och , vilka ingicks under 1970- talet, är ännu i kraft. eftersträvar att Medelhavsavtalen utformas så att en positiv ekonomisk utveckling möjliggörs i hela . Detta förutsätter mer långtgående liberaliseringar på jordbruksområdet vilket vidare förutsätter harmoniserade ursprungsregler för att möjliggöra regionalt industriellt samarbete. Genom att de lokala marknaderna därigenom avsevärt skulle utvidgas skulle utländska investeringar öka, nödvändiga strukturrationaliseringar underlättas samt konkurrenskraften öka. Ekonomisk utveckling och regional integration i och främjar social utveckling och bidrar till ökad stabilitet. 3.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sedan (1990-91) har den jordanska ekonomin brottats med allvarliga problem. Iraksanktionerna har varit och är en bidragande faktor. Genom skuldsanering försöker dock landet få en bättre ekonomisk plattform och sker en stegvis men långsam liberalisering av ekonomin. Tjänstesektorn är dominerande och svarar för två tredjedelar av landets bruttonationalinkomst. är inte anslutet till (), men anslutningsförhandlingar pågår . 3.3 EG:s och handelsförbindelser med 3.3.1 Handeln mellan och EG:s export till uppgick till 1 178 miljoner ecu, medan EG:s import från endast uppgick till 171 miljoner ecu. EG har således ett stort överskott i sin handel. Av exportvärdet svarade jordbruksprodukter för 125 miljoner ecu. Värdet av importerade jordbruksprodukter från uppgick till 10 miljoner ecu. 3.3.2 Handeln mellan och export till uppgick till och till och bestod nästan uteslutande av verkstadsprodukter. Importen uppgick nämnda år till respektive . 3.4 regionala, ekonomiska och handelspolitiska samarbete eftersträvar ett ökat regionalt ekonomiskt samarbete. Föreliggande avtal ger i sin nuvarande form endast utrymme för bilateral ursprungskumulation, dvs. Avtalet tillåter således inte regionalt industriellt samarbete inom ramen för den exportorienterade produktionen som ges tullfrihet på EU-marknaden. verkar för en revidering av avtalet på denna punkt. 4 Innehållet i avtalet Genom upprättas en associering mellan gemenskaperna och deras medlemsstater och . Avtalet omfattar 107 artiklar indelade i åtta avdelningar med följande rubriker: politisk dialog (I), fri rörlighet för varor (II), etableringsrätt och tjänster (III), betalningar, kapitalrörelser och andra ekonomiska frågor (IV), ekonomiskt samarbete (V), socialt och kulturellt samarbete (VI), ekonomiskt samarbete (VII) och institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (VIII). Avtalet omfattar även sju bilagor och fyra protokoll. Bilagorna, protokollen samt slutakten utgör en integrerad del av avtalet. I slutakten återfinns parternas gemensamma förklaringar och en skriftväxling mellan gemenskaperna och . 4.1 Ingressen I avtalets ingress hänvisas bl.a. till de traditionella banden mellan parterna och önskan att stärka dessa och upprätta bestående förbindelser grundade på ömsesidighet, partnerskap och främjande av fortsatt integration parterna emellan. Vidare erinras om den betydelse som parterna fäster vid principerna i stadga, särskilt avseende respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna samt den politiska och ekonomiska friheten som utgör själva grunden för associeringen. Parterna säger sig vara medvetna om behovet av att förena sina ansträngningar för att stärka stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen i regionen genom att uppmuntra till regionalt samarbete. De är övertygade om behovet av att stärka den sociala och ekonomiska moderniseringen i i syfte att till fullo integrera landets ekonomi med världsekonomin. Vidare lyfts önskemålet fram om ett samarbete som stöds av en regelbunden dialog på de ekonomiska, vetenskapliga, tekniska, kulturella, audiovisuella och sociala områdena. åtagande att bedriva frihandel i enlighet med Allmänna tull och handelsavtalet () beaktas. 4.2 Syftet Artiklarna 1 och 2 En associering upprättas mellan gemenskaperna, deras medlemsstater och med syfte att tillhandahålla en lämplig ram för politisk dialog, att gradvis liberalisera handeln med varor, tjänster och kapital, att främja utvecklingen av väl avvägda ekonomiska och sociala förbindelser mellan parterna, att förbättra levnads- och arbetsvillkoren och öka produktiviteten samt den ekonomiska stabiliteten, och att uppmuntra regionalt samarbete i syfte att befästa den fredliga samexistensen och den ekonomiska och politiska stabiliteten. En viktig beståndsdel av avtalet är att förbindelserna skall grundas på respekten för de demokratiska principerna och de grundläggande mänskliga rättigheterna. 4.3 Politisk dialog Artiklarna 3-5 Genom avtalet etableras en regelbunden politisk dialog mellan parterna för att utveckla en bättre ömsesidig förståelse och en ökad samstämmighet i internationella frågor samt för att öka den regionala säkerheten och stabiliteten. Dialogen skall föras dels på ministernivå, dels på högre tjänstemannanivå och genom utnyttjande av alla diplomatiska kanaler. Dialogen skall vidare föras med hjälp av alla andra medel som kan bidra till att dialogen utvecklas och intensifieras. En dialog skall också föras mellan och . 4.4 Fri rörlighet för varor Artiklarna 6-13 Ett frihandelsområde skall gradvis upprättas på högst . För industriprodukter får inga nya importtullar, inklusive tullar av fiskal karaktär, eller åtgärder med motsvarande verkan införas. Industriprodukter med ursprung i importeras till gemenskapen utan att drabbas av tullar eller åtgärder med motsvarande verkan. Avtalet hindrar dock inte parterna från att behålla en jordbruksrelaterad del, dvs. ett skydd för jordbruksråvaran i vissa livsmedel, vid import av produkter som för gemenskapens del finns angivna i bilaga I och för del i bilaga II till avtalet. För bearbetade jordbruksprodukter från gemenskapen som ingår i förteckningen i bilaga II till avtalet skall en gradvis tull- och avgiftsreduktion inledas efter avtalets ikraftträdande och vara sänkt till av bastullsatsen . skall vid avtalets ikraftträdande sänka varje tull eller avgift till av bastullsatsen avseende de produkter som anges i förteckning A i bilaga III till avtalet och därefter skall en gradvis tullsänkning ske så att resterande tullar och avgifter har avskaffats . För ytterligare andra industriprodukter som finns upptagna i förteckning B i bilaga II till avtalet gäller en gradvis tull- och avgiftsreduktion fyra tolv, då resterande tullar och avgifter skall vara avskaffade. Avtalet ger dock möjlighet att vidtaga undantagsåtgärder i form av höjda tullar under vissa omständigheter, nämligen när tillverkning av helt nya produkter startar i nyetablerade industrier eller för produkter i vissa sektorer som står inför betydande svårigheter, särskilt om dessa skulle vara av allvarlig social karaktär. De tullar som införs får inte medföra en höjning som överstiger och de måste omfatta en fortsatt förmånlig behandling av gemenskapens produkter. Värdet av de produkter som omfattas av tullhöjningen får inte utgöra av det totala importvärdet av industrivaror från EU. Sådana tullar får uttas i högst för en produkt, om inte associeringskommittén tillåter - dock längst till övergångsperiodens slut. Tullarna får dock inte införas om förflutit efter avskaffandet av tidigare existerande tullar, kvantitativa restriktioner, avgifter och/eller åtgärder med motsvarande verkan för produkterna i fråga. I undantagsfall kan associeringskommittén ge tillstånd till förlängning på högst utöver övergångsperioden . har ett övergripande intresse att värna det multilaterala handelspolitiska systemet och fäster därför stor vikt vid . I samband med antagandet av mandatet för förhandlingen mellan och gjorde ett särskilt uttalande i rådet, som togs till rådsprotokollet, angående vikten av att associeringsavtalet utformas i enlighet med om frihandelsavtal. I detta sammanhang betonade vi på svensk sida vikten av att övergångstiderna och reglerna för handeln med jordbruksprodukter i det slutliga avtalet står i överenstämmelse med . 4.5 Jordbruksprodukter Artiklarna 14-17 Handelsutbytet med jordbruksprodukter skall gradvis liberaliseras. Bestämmelserna för handeln med dessa produkter återfinns i protokollen 1-2. Parterna skall fr.o.m. undersöka situationen för att fastställa ytterligare liberaliseringar som skall gälla fr.o.m. . skall dessutom undersöka möjligheten att bevilja ytterligare koncessioner. Mot bakgrund av EG:s mycket restriktiva behandling av jordanska önskemål om blygsamma liberaliseringar avseende vissa jordbruksprodukter i associeringsavtalet, gjorde ett uttalande i anslutning till rådets godkännande av förhandlingsresultatet och beslut om undertecknande av avtalet. I uttalandet, som togs till rådsprotokollet, efterlystes en mer liberal behandling av jordanska jordbruksprodukter inom ramen för den förmånsbehandling som kan ges för den bilaterala handeln i avtalet. 4.6 Gemensamma bestämmelser, undantag och skyddsåtgärder Artiklarna 18-21 Enligt de gemensamma bestämmelserna i avtalet får inga nya kvantitativa restriktioner införas och redan existerande skall avskaffas vid avtalets ikraftträdande. Vid export mellan parterna får varken tullar, avgifter med motsvarande verkan, kvantitativa restriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan tillämpas. Om ändringar sker i någon av parternas jordbrukspolitik finns det möjlighet att ändra reglerna i avtalet. Produkter som importeras från får inte ges mer gynnsam behandling än vad som tillämpas mellan medlemsstaterna. Inga åtgärder av intern fiskal karaktär får vidtas om det innebär att varor med ursprung på den andra partens område diskriminieras i förhållande till likadana varor från den andra parten. Upprätthållandet eller upprättandet av tullunioner, frihandelsområden eller ordningar för gränstrafikhandel hindras inte av avtalet så länge de inte ändrar handelsordningen som har fastställts i avtalet. Samråd mellan gemenskapen och skall äga rum i associeringskommittén om avtal om upprättande av sådana tullunioner eller frihandelsområden. Vid dumpning kan lämpliga åtgärder i enlighet med artikel VI i vidtagas. Om en ökning av importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten kan denna vidta lämpliga åtgärder. Detsamma gäller om en ökning av importen av en viss vara orsakar allvarliga störningar i en ekonomisk sektor eller en allvarlig försämring av det ekonomiska läget i en region. Parterna får också vidta skyddsåtgärder om en vara som exporteras riskerar att vidareexporteras till ett land gentemot vilket den part som ursprungligen exporterade varan har exportbegränsningar eller om det exporterande landet riskerar en allvarlig brist av varan. Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter, skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immaterialrättigheter. De ursprungsregler som gäller finns i protokoll 3. För klassificering av varor i handeln mellan parterna används den kombinerade nomenklaturen, dvs. den gemensamma tulltaxan. 4.7 Etableringsrätt och tjänster Artiklarna 30-47 Parterna skall på alla sätt bemöda sig om att undvika att vidta åtgärder som begränsar villkoren för etableringen av och verksamheten av varandras bolag i jämförelse med den situation som rådde dagen före undertecknandet av avtalet. I syfte att säkerställa en samordnad utveckling av transporter mellan parterna, anpassad till deras kommersiella behov, får villkoren för ömsesidigt tillträde till marknaden och tillhandahållande av tjänster rörande transport på väg, järnväg och inre vattenvägar och i tillämpliga fall lufttransport, regleras genom särskilda arrangemang som efter detta avtals ikraftträdande vid behov skall förhandlas fram mellan parterna. Vad beträffar sjötransport åtar sig parterna att på ett effektivt sätt tillämpa principen om obegränsat tillträde till den internationella marknaden och trafik på kommersiell grund. Parterna skall överväga upprättandet av ett "ekonomiskt integrationsavtal" enligt artikel V i Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). Detta mål skall bli föremål för en första granskning av associeringsrådet senast efter det att avtalet har trätt i kraft. 4.8 Betalningar och kapitalrörelser Artiklarna 48-52 Löpande betalningar som avser löpande transaktioner inom avtalets ramar skall vara befriade från alla restriktioner. Parterna skall samråda i syfte att uppnå fullständig liberalisering av kapitalrörelser så snart villkoren är uppfyllda. Skyddsåtgärder för löpande transaktioner får dock vidtas för en begränsad tidsperiod om någon av parterna har svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter med avseende på sin betalningsbalans. De åtgärder som vidtas skall stå i överensstämmelse med de villkor som fastställs inom och inom artiklarna VIII och XIV i stadgan för . 4.9 Konkurrensbestämmelser och andra ekonomiska bestämmelser Artiklarna 53-58 Enligt avtalet är konkurrensbegränsande avtal, missbruk av en dominerande ställning och konkurrenssnedvridande offentliga stödåtgärder inte förenliga med avtalets funktion, om handeln mellan gemenskapen och kan påverkas. Undantag görs dock för offentliga stödåtgärder som har beviljats med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen. skall anta nödvändiga regler efter avtalets ikraftträdande. skall betraktas som en region i vilken levnadsstandarden är förhållandevis låg eller allvarlig brist på sysselsättning råder. Stöd med syfte att främja den ekonomiska utvecklingen är därför tillåtet. Femårsperioden kan förlängas med i taget efter beslut av associeringsrådet. efter avtalets ikraftträdande skall medlemsstaterna och gradvis ha anpassat samtliga statliga handelsmonopol så att deras verksamhet inte bedrivs på ett diskriminerande sätt. Efter den tidpunkten får inte heller offentliga företag eller företag med särskilda rättigheter vidta eller bibehålla åtgärder som stör handeln mellan parterna. Ett effektivt skydd för immateriella, industriella och kommersiella rättigheter i enlighet med högsta internationella standard skall säkerställas åt parterna. Vad gäller den offentliga upphandlingen är målsättning att den gradvis skall liberaliseras. 4.10 Ekonomiskt samarbete Artiklarna 59-79 Parterna åtar sig att stärka sitt ekonomiska samarbete i enlighet med de övergripande målen i avtalet. Syftet med det ekonomiska samarbetet skall vara att stödja åtgärder för att åstadkomma en hållbar ekonomisk och social utveckling. Samarbetet skall särskilt inriktas på de sektorer som lider av inre svårigheter eller som påverkas negativt av den liberaliseringsprocess som omfattar den jordanska ekonomin, särskilt liberaliseringen av handeln mellan och gemenskapen. Tillväxt och sysselsättningsskapande inriktning lyfts fram liksom samarbete som kan underlätta ett närmande mellan gemenskapen och samt uppmuntra regionalt ekonomiskt samarbete. I det ekonomiska samarbetet skall bevarandet av miljön och den ekonomiska jämvikten beaktas. Genomförandet av det ekonomiska samarbetet skall ske genom en regelbunden ekonomisk dialog, regelbundet informationsutbyte, överföring av rådgivning, expertkunskap och utbildning, seminarier och s.k. workshops, administrativt och juridiskt bistånd samt genom uppmuntrande av samriskföretag. En rad områden lyfts fram i avtalet, nämligen regionalt samarbete, utbildning, vetenskapligt och tekniskt samarbete, miljö, industriellt samarbete, investeringar och främjande av investeringar, standardisering och bedömning av överensstämmelse, tillnärmning av lagstiftning, finansiella tjänster, jordbruk, transport, informationsinfrastruktur och telekommunikation, energi, turism, tullfrågor, samarbete inom statistikområdet, penningtvätt samt narkotikabekämpning. Avtalets protokoll 4 behandlar ömsesidigt bistånd mellan administrativa myndigheter i tullfrågor. I protokollet förbinder sig parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export och transitering av varor. Biståndet kan ges efter begäran och omfattar överlämnande av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a. övervakning av personer, varurörelser och transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet, nya medel och metoder samt varuslag som är föremål för smuggling skall däremot lämnas spontant. 4.11 Socialt och kulturellt samarbete Artiklarna 80-85 Parterna skall upprätta en regelbunden dialog om frågor av gemensamt intresse på det sociala området. Dialogen skall användas för att söka vägar och metoder för ytterligare framsteg i fråga om arbetskraftens rörlighet, lika behandling och social integration för jordanska medborgare och gemenskapsmedborgare som är lagligen bosatta i värdländerna. På det sociala området skall parterna prioritera åtgärder som minskar migrationstrycket genom sysselsättningsskapande åtgärder, återanpassning av personer som repatrieras, stärkande av kvinnors roll, utveckling och befästande av familjeplaneringsprogram, förbättring av trygghetssystemet, hälsovårdssystemet och levnadsvillkor i eftersatta, tätbefolkade områden samt genomförande av utbytes- och fritidsprogram för ungdomar. Den ömsesidiga kunskapen och förståelsen för varandras kulturer skall förbättras. I samarbetsåtgärder och samarbetsprogram skall särskild uppmärksamhet ägnas åt ungdomen, åt skriftliga och audiovisuella uttrycks- och kommunikationsmedel, samt åt frågor som har samband med skydd för kulturarvet och kulturspridning. 4.12 Ekonomiskt samarbete Artiklarna 86-89 I enlighet med avtalet skall ett ekonomiskt samarbete inledas med syfte att underlätta för att uppfylla avtalets mål. Samarbetet skall, utöver det tidigare nämnda ekonomiska, sociala och kulturella samarbetet, också särskilt behandla: främjande av reformer för modernisering av ekonomin, förbättring av den ekonomiska infrastrukturen, främjande av privata investeringar och sysselsättningsskapande verksamhet. Hänsyn skall tas till konsekvenserna, särskilt för industrin, av genomförandet av ett frihandelsavtal samt till behovet av följdåtgärder inom de sociala sektorerna. strukturpolitik skall stödjas med syfte att återupprätta ekonomisk balans och skapa ett gynnsamt ekonomiskt klimat och förbättra befolkningens sociala välfärd. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt utvecklingen av handeln och de finansiella förbindelserna. 4.13 Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser Artiklarna 89-97