prop · GM0338 · 1999-01-01 00:00:00 — Det som sägs i denna paragraf om kommun och kommunal- skattemedel tillämpas också i fråga om landsting och landstingsskatte- medel samt kommuns begrav- ningsavgiftsmedel. I fråga om slutavräkning av begravnings- avgiftsmedel gäller dock i stället bestämmelserna i sjätte stycket. En kommun har rätt att under visst år (beskattningsåret) av staten uppbära preliminära kommunalskattemedel med ett belopp som motsvarar produkten av de sammanlagda beskattningsbara förvärvs- inkomsterna i kommunen enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) om taxering till inkomstskatt (skatteunderlaget) året före beskattningsåret, den skattesats som har beslutats för beskattningsåret och de uppräkningsfaktorer enligt tredje stycket som har fastställts senast i september året före beskattningsåret. Senast skall regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, fastställa två uppräkningsfaktorer som skall svara mot den uppskattade procentuella förändringen av skatteunderlaget i riket. Den ena skall avse förändringen mellan andra och första året före beskattningsåret. Den andra skall avse förändringen mellan året före beskattningsåret och beskattningsåret. då riksdagsval hålls , får regeringen dock ändra redan fastställda uppräkningsfaktorer. Detta skall ske senast efter att regeringen avlämnat budgetpropositionen. Innan skattemyndigheten betalar ut kommunalskattemedel till kommunerna skall avräkning göras enligt 10 § lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting, 2 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting och 16 kap. 8 § skattebetalningslagen (1997:483). Vidare skall tillägg göras för bidrag enligt 10 § lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting samt för bidrag enligt 1 och 2 §§ lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Det belopp som framkommer skall betalas ut med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna , skall utbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyndigheten dock förordna att utbetalningen skall grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna januari, grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen eller, om det är fråga om ett större belopp, fördelas på utbetalningarna , månader. En slutavräkning av kommunalskattemedlen skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting. Produkten av skatteunderlaget enligt den taxeringen och den skattesats som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga kommunalskattemedlen. Om summan av dessa överstiger summan av de preliminära kommunalskattemedlen enligt andra stycket skall skillnaden betalas ut till kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. Utbetalning eller återbetalning skall göras andra året efter beskattningsåret. En slutavräkning av kommunens begravningsavgiftsmedel skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Produkten av skatte- underlaget enligt den taxeringen och den avgiftssats för begrav- ningsavgiften som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga begravningsavgiftsmedlen. Om dessa överstiger de preliminära begravningsavgifts- medlen enligt andra stycket skall skillnaden betalas ut till kommunen. I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av kommunen. Utbetalning eller åter- betalning skall göras andra året efter beskattningsåret. 4 a § Församling är berättigad att under visst år av staten uppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldig enligt lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör åtnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen, skall belopp, som församlingen annars skulle ha varit berättigad att uppbära av staten, nedsättas i motsvarande mån. Har enligt 19 kap. 7 § kyrko- lagen (1992:300) någon annan skattesats slutligt fastställts än den som har bestämts tidigare, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebitering som har bestämts i samband med att budgeten fast- ställdes. Församling är berättigad att under ett visst år av staten såsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesats som har beslutats för året och det antal skattekronor och skatteören, som enligt skatte- myndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen rörande det föregående årets taxering till inkomstskatt har på- förts de skattskyldiga. Förskottet skall nedsättas i motsvarande mån som skattskyldiga i församlingen åtnjutit lindring i skattskyldigheten enligt lagen om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör . Det återstående beloppet ingår i församlingens fordran hos staten vid ingången av året , då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot den församlings- skatt, som församlingen har rätt att uppbära av staten på grundval av taxeringen efter det, då förskottet enligt bestämmelserna i nästföljande stycke utanordnas. Belopp, som vid ingången av utgör församlingens fordran hos staten enligt denna paragraf skall skattemyndigheten under utanordna till församlingen med en tolftedel den 18 i varje kalender- månad. Är församlingens fordran inte uträknad vid utbetalnings- tillfällena i månaderna , skall utbetalas samma belopp som har utbetalats det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyn- digheten dock förordna att utbetal- ning skall ske med annat belopp. Om något av de belopp som utbetalades i månaderna inte motsvarar en tolftedel av församlingens fordran, skall den jämkning som föranleds härav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . Vad som har sagts om för- samling tillämpas på motsvarande sätt i fråga om kyrklig sam- fällighet. Ett registrerat trossamfund som avses i lagen (1999:000) om avgift till registrerat trossamfund är berättigat att under visst år av staten uppbära avgift som avses i den lagen med belopp som motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor och skatteören för de avgiftsskyldiga i trossamfundet enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den eller de avgiftssatser som har bestämts för året före taxeringsåret. Trossamfund som avses i första stycket är berättigat att under ett visst år av staten såsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den eller de avgiftssatser som har beslutats för året och det antal skattekronor och skatteören, som enligt skatte- myndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen rörande det föregående årets taxering till inkomstskatt har påförts de avgiftsskyldiga. Förskottet avräknas mot de avgifter, som trossamfundet har rätt att uppbära av staten på grundval av taxeringen efter det, då förskottet enligt bestämmelserna i nästföljande stycke utanordnas. Belopp, som vid ingången av utgör trossamfundets fordran hos staten enligt denna paragraf skall under utanordna till trossam- fundet med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är trossam- fundets fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna , skall utbetalas samma belopp som har utbetalats det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får dock förordna att utbetalning skall ske med annat belopp. Om något av de belopp som utbetalades i månaderna inte motsvarar en tolftedel av trossamfundets fordran, skall den jämkning som föranleds härav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . Vad som har sagts om avgift till registrerat trossamfund tillämpas på motsvarande sätt i fråga om begravningsavgift enligt begrav- ningslagen (1990:1144), om den inte enligt 3 § lagen om avgift till registrerat trossamfund skall räknas in i kyrkoavgiften. Det som sägs om och trossamfund skall dock i stället gälla skattemyndigheten respektive den församling eller kyrkliga samfällighet som är huvudman för begravningsverksamheten. 5 § Finner skattemyndighet på grund av anmärkning eller eljest att av skattemyndigheten meddelat beslut enligt denna lag blivit uppenbart oriktigt till följd av skrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende, skall skatte- myndigheten meddela beslut om rättelse. Finner skattemyndigheten eller på grund av anmärkning eller eljest att av myn- digheten meddelat beslut enligt denna lag blivit uppenbart oriktigt till följd av skrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende, skall myndigheten meddela beslut om rättelse. 6 § Talan mot skattemyndighetens beslut enligt denna lag föres hos regeringen genom besvär. eller skatte- myndighetens beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om skatt eller avgift som avser . En slutavräkning av församlingsskattemedlen för beskattningsåren 1998 och 1999 skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Om det förskott som en församling uppburit för beskattningsåren vid avräkning understiger vad församlingen har rätt att uppbära enligt 4 a § i dess äldre lydelse skall skillnaden betalas ut till församlingen. I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av församlingen. Utbetalningen eller återbetalning skall göras efter beskattningsåret med en tolftedel . 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar samt 4 § lagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar Lag om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner och landsting 4 §1 Vad som sagts i denna lag om kommun och kommunalskatt skall gälla också för landsting och landstingsskatt. Bestämmelserna i 1 § skall gälla också för för- samling och församlingsskatt. Vad som sagts i denna lag om kommun och kommunalskatt skall gälla också för landsting och landstingsskatt. Bestämmelserna i 1 § skall gälla också för begravningsavgift som skall betalas till kommun enligt begravningslagen (1990:1144). Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om församlingsskatt avseende 2000 och tidigare års taxeringar. 2.13 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § och 3 kap. 4 § fastighetstaxerings- lagen (1979:1152) skall ha följande lydelse. 2 kap. 2 §1 Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Småhus Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer skall tillhöra byggnadstypen småhus, om byggnaden ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment. Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger i anslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgöra hyreshus. Till hyreshus skall dock inte räknas byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om den ingår i lantbruksenhet. Ekonomi- Byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbruk byggnad och som inte är inrättad för bostadsändamål, såsom djurstall, loge, lada, maskinhall, lagerhus, magasin och växthus. Växthus och djurstall som inte har anknytning till jordbruk eller skogsbruk. Industri- Byggnad som är inrättad för industriell verksamhet. Special- Med specialbyggnad avses byggnad Försvars- Byggnad som används för byggnad försvarsändamål eller ekonomisk försvarsberedskap, om byggnaden inte är en fristående industriell anläggning. Även mässbyggnad skall utgöra försvarsbyggnad. Kommunika- Garage, hangar, lokstall, terminal, tionsbyggnad stationsbyggnad, expeditionsbyggnad, vänthall, godsmagasin, reparations- verkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunika- tionsändamål. Byggnad som används i Statens järnvägars, , Ban- verkets, Svensk Rundradio Aktie- bolags, , Aktiebolags och Aktiebolags verksamhet. Distributions- Byggnad som ingår i överförings- eller byggnad distributionsnätet för gas, värme, elektricitet eller vatten. Värme- Byggnad för produktion och distri- central bution av varmvatten för uppvärmning, dock ej sådan anläggning som även är inrättad för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig distri- bution. Renings- , avloppsreningsverk, an- anläggning läggning för förvaring av radioaktivt avfall, sopstation och liknande samt pumpstation som hör till sådan anläggning. Vård- Byggnad som används för sjukvård, byggnad nykterhetsvård, narkomanvård, barnavård, kriminalvård, arbetsvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad än som har nämnts skall utgöra vårdbyggnad, om den används som hem åt personer som behöver institu- tionell vård eller tillsyn. Bad-, sport- Byggnad som används för bad, sport, och idrotts- idrott och liknande, om allmänheten anläggning har tillträde till anläggningen. Skol- Byggnad som används för byggnad undervisning eller forskning vid skola som anordnas av staten skola som anordnas med statsbidrag och skola vars undervisning står under statlig tillsyn. Byggnad som används som elevhem eller skolhem för elever vid sådana skolor. Kultur- Byggnad som används för kulturellt byggnad ändamål såsom teater, biograf, museum och liknande. Ecklesiastik- Kyrka eller annan byggnad som byggnad används för religiös verksamhet. Prästgård som avses i 41 kap. kyrkolagen (1992:300). Bårhus, krematorium och byggnad som används för skötsel av begravnings- plats. Allmän Byggnad som tillhör staten, kommun byggnad eller annan menighet och som används för allmän styrelse, förvaltning, rättsvård, ordning eller säkerhet samt fritidsgård och byggnad med likartad användning. Som allmän byggnad skall inte anses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet. Övrig Byggnad som inte skall utgöra någon byggnad av de tidigare nämnda byggnads- typerna. Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Småhus Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer skall tillhöra byggnadstypen småhus, om byggnaden ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment. Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger i anslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgöra hyreshus. Till hyreshus skall dock inte räknas byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om den ingår i lantbruksenhet. Ekonomi- Byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbruk byggnad och som inte är inrättad för bostadsändamål, såsom djurstall, loge, lada, maskinhall, lagerhus, magasin och växthus. Växthus och djurstall som inte har anknytning till jordbruk eller skogsbruk. Industri- Byggnad som är inrättad för industriell verksamhet. Special- Med specialbyggnad avses byggnad Försvars- Byggnad som används för byggnad försvarsändamål eller ekonomisk försvarsberedskap, om byggnaden inte är en fristående industriell anläggning. Även mässbyggnad skall utgöra försvarsbyggnad. Kommunika- Garage, hangar, lokstall, terminal, tionsbyggnad stationsbyggnad, expeditionsbyggnad, vänthall, godsmagasin, reparations- verkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunika- tionsändamål. Byggnad som används i Statens järnvägars, , Ban- verkets, Svensk Rundradio Aktie- bolags, , Aktiebolags och Aktiebolags verksamhet. Distributions- Byggnad som ingår i överförings- eller byggnad distributionsnätet för gas, värme, elektricitet eller vatten. Värme- Byggnad för produktion och distri- central bution av varmvatten för uppvärmning, dock ej sådan anläggning som även är inrättad för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig distri- bution. Renings- , avloppsreningsverk, an- anläggning läggning för förvaring av radioaktivt avfall, sopstation och liknande samt pumpstation som hör till sådan anläggning. Vård- Byggnad som används för sjukvård, byggnad nykterhetsvård, narkomanvård, barnavård, kriminalvård, arbetsvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad än som har nämnts skall utgöra vårdbyggnad, om den används som hem åt personer som behöver institu- tionell vård eller tillsyn. Bad-, sport- Byggnad som används för bad, sport, och idrotts- idrott och liknande, om allmänheten anläggning har tillträde till anläggningen. Skol- Byggnad som används för byggnad undervisning eller forskning vid skola som anordnas av staten skola som anordnas med statsbidrag och skola vars undervisning står under statlig tillsyn. Byggnad som används som elevhem eller skolhem för elever vid sådana skolor. Kultur- Byggnad som används för kulturellt byggnad ändamål såsom teater, biograf, museum och liknande. Ecklesiastik- Kyrka eller annan byggnad som byggnad används för religiös verksamhet. Bårhus, krematorium och byggnad som används för skötsel av begravnings- plats. Allmän Byggnad som tillhör staten, kommun byggnad eller annan menighet och som används för allmän styrelse, förvaltning, rättsvård, ordning eller säkerhet samt fritidsgård och byggnad med likartad användning. Som allmän byggnad skall inte anses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet. Övrig Byggnad som inte skall utgöra någon byggnad av de tidigare nämnda byggnads- typerna. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 4 §2 Byggnad samt tomtmark och övrig mark som hör till byggnaden samt markanläggning som hör till fastigheten skall undantas från skatteplikt om fastigheten ägs av någon av följande institutioner och om den till övervägande del används i deras verksamhet såsom sådana 1. kyrkor, barmhärtighets- inrättningar, stiftelser och ideella föreningar som avses i 7 § 5 och 6 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 1. kyrkor, barmhärtighets- inrättningar, stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som avses i 7 § 5 och 6 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt samt sådana särskilda rättssubjekt som avses i 10 § första stycket lagen (1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om 2. akademier, , stiftelsen , för främjande av farmacins utveckling m. m., stiftelsen 3. sådana sammanslutningar av studerande vid universitet och högskolor, i vilka de studerande är skyldiga att vara medlemmar, samt samarbetsorgan för sådana sammanslutningar med ändamål att fullgöra uppgifter som ankommer på sammanslutningarna och 4. främmande makts beskickningar. Skattefriheten skall endast avse egendom, som enligt 4 kap. 5 § utgör annan typ av taxeringsenhet än lantbruksenhet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . 2.14 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 1 kap. 11 § och 7 kap. 33 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 8 §, 7 kap. 15 §, 9 kap. 1 §, 13 kap. 4 §, 14 kap. 2 och 3 §§, 16 kap. 1 § samt bilagan skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 8 §2 Vid tillämpningen av denna lag skall med myndighet jämställas , kyrkomötet och beslut- ande församling. Vad som föreskrivs i tryck- frihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myn- dighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till denna lag, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organen skall vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndighet. Detsamma gäller ett enskilt organ som med stöd av lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för för- förvarar sådana handlingar såvitt avser befattningen med dessa handlingar. Vid tillämpningen av denna lag skall med myndighet jämställas och beslutande kom- munal församling. Vad som föreskrivs i tryck- frihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myn- dighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till denna lag, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organen skall vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndighet. Ett enskilt organ som med stöd av lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring förvarar sådana handlingar skall vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndighet såvitt avser befattningen med dessa handlingar. Detsamma gäller och dess organisatoriska delar såvitt avser befattningen med allmänna handlingar som förvaras med stöd av lagen (1999:000) om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. 7 kap. 15 §3 Sekretess gäller 1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen före- skriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, 2. i ärende om medlemskap i , 3. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömans- registret, 2. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömans- registret, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Har en uppgift, för vilken sekretess gäller enligt första stycket 1, lämnats till en myndighet enligt särskild uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn, gäller sekretessen också hos myndigheten. Sekretess gäller dock inte om uppgiften tas upp i beslut hos myndigheten. Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 9 kap. 1 §4 Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Motsvarande sekretess gäller i myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som avses i skatteregisterlagen (1980:343) för uppgift som har tillförts sådant register och hos kommun eller landsting för uppgift som lämnats dit i ett ärende om förhandsbesked i skatte- eller taxeringsfråga. Uppgift hos får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men.