prop · GM031D2 · 1999-01-01 00:00:00 — lämnas investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till effektivisering och minskad användning av el i bostadssektorn. Energipolitiska insatser på klimatområdet genomförs. Beloppen som föreslås för och som beräknas för innebär en minskning med för vart och ett av åren i förhållande till de beräknade beloppen i budgetpropositionen . Orsaken till denna förändring är att för vissa anslag beräknas utbetalningarna koncentreras till den senare delen av den femåriga programperioden 2002. Anslagen beräknas höjas med motsvarande belopp för vart och ett av . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 24 467 24 096 25 705 25 501 26 599 25 589 Utgiftsområdet omfattar väghållning och banhållning, vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår också sektorsforskning och miljöfrågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till väg och järnväg. antogs som ett nytt mål för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det övergripande målet består av delmålen: ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, en säker trafik, en god miljö och en positiv regional utveckling. Ett av de viktigaste målen för utgiftsområdet, förutom det transportpolitiska är, att bredda och stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning samt att betona vikten av att såväl kvinnors som mäns kompetens skall tas tillvara. Därutöver är målet att enskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer samt att det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet så att alla kan ta emot brev och paket. Inom utgiftsområdet prioriteras åtgärder som skall bidra till ett ekologiskt hållbart transportsystem och bidra till att nollvisionen för trafiksäkerhet uppnås. Även åtgärder som bidrar till att trafiksystemet kan anpassas till funktionhindrades behov, tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet samt hög transportkvalitet ges stor vikt. Åtgärder för att skapa en god tillgänglighet till en stabil och säker IT-infrastruktur, en säker omställning inför och det fortsatta arbetet med en kraftfull och långsiktig IT-strategi prioriteras. Infrastrukturåtgärder genomförs enligt riktlinjerna i beslut om infrastrukturpolitiken (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Regeringen avser att höja bidraget till sjöfarten om sjöarbetsmarknadens parter kommer överens om åtgärder som påtagligt förbättrar den svenska handelssjöfartens konkurrenskraft. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 10 866 13 726 12 702 11 974 13 154 13 168 Utgiftsområdet omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbildning och forskning samt skogsnäring. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till jordbruk och till forskning och utbildning. Huvuddelen av anvisade medel finansieras från EG-budgeten. Merparten av EG-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. De viktigaste målen för utgiftsområdet är att verka för en reformerad gemensam jordbruks- och fiskepolitik, att verka för en produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet och att stärka konsumentperspektivet, att upprätthålla ett gott hälsotillstånd bland husdjuren, att värna natur- och kulturmiljön samt att utveckla en ekologiskt hållbar livsmedelsproduktion för ökad sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt. Inom utgiftsområdet prioriteras bl.a. en ny myndighet för ekonomiska analyser av jordbrukspolitiken samt exportfrämjande åtgärder. Vidare införs kompletterande utbildning för utländska veterinärer, inrättas en ny djurskyddsprofessur och genomförs en resursförstärkning för . Därutöver prioriteras även ersättning för viltskador, arbetet med att förhindra antibiotikaresistens och EHEC-smitta, produktions- och miljörådgivning till skogsägarna, samt biotopskyddet inom skogsbruket. Minskningen av ramen jämfört med föranleds av de stora anslagsbehållningar som finns inom utgiftsområdet och återspeglar således inte några besparingsåtgärder. Ramen för utgiftsområdet föreslås för uppgå till . Utgiftsområde 24 Näringsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 3 068 2 718 2 921 2 898 2 837 2 966 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande konsumentfrågor samt övriga åtaganden. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till näringspolitik, ca till teknologisk infrastruktur, ca till konkurrensfrågor, ca till teknisk forskning och utveckling, ca till export och investeringsfrämjande och ca till konsumentfrågor. Några av de viktigaste målen inom utgiftsområdet är att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap och att stärka drivkrafterna för ökad tillväxt och sysselsättning, att bidra till ökad kunskap och kompetens i näringslivet för att stimulera tillväxt och förnyelse, att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden och att deras intresse tillgodoses, samt att bidra till en hållbar utveckling genom att utveckla sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön. Inom utgiftsområdet prioriteras bl.a. utökade instatser för att stimulera entrepre- nörskap och företagande, främst för ökad tillgång på s.k. såddkapital () och nya insatser för att stimulera den elektroniska handelns utveckling i och för insatser för att underlätta för små och medelstora företag att nyttja IT-tekniken i sina exportverksamheter (). Dessutom görs nya näringslivsinriktade satsningar i () och nya insatser för att öka de små och medelstora företagens handel med (). Regeringens satsningar för de kommande tre åren kommer även att prioritera arbetet med att skapa förutsättningar för nyetablering av företag och möjligheter för främst små och medelstora företag att växa samt att främja handeln i . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 87 330 97 319 96 829 103 565 105 087 107 267 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. uppgår de anvisade medlen enligt statsbudgeten till , varav till generellt statsbidrag, till statligt utjämningsbidrag och till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Målet för utgiftsområdet är att bidra till att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. De ökade statsbidragen syftar till att ge kommunerna och landstingen förbättrade förutsättningar att satsa på en utvecklad och förbättrad skola, att minska väntetiderna i hälso- och sjukvården, att vidta betydande förbättringar inom äldreomsorgen och att uppnå ekonomisk balans . har beslutat om tillskott till kommuner och landsting om sammanlagt . I budgetpropositionen för aviserade regeringen en ytterligare höjning med för vardera . I denna proposition aviserar regeringen ett ytterligare tillskott med för . Beslutade och aviserade tillskott innebär i förhållande till nivå således en höjning av statsbidragen med . Ett flertal kommunalekonomiska frågor är aktuella , t.ex. utjämningssystemet för kommuner och landsting, generella statsbidrag och en sänkning av avgifter i barnomsorgen, till vilken denna resursökning kan utgöra en delfinansiering. Förutom det aviserade tillskottet påverkas ramen för utgiftsområdet för av vissa regleringar av statliga åtgärder som har kommunalekonomiska effekter. Ramen påverkas också av en engångsvis ersättning till kommuner och landsting som uppgår till med anledning av den slutliga regleringen av skatteinkomster. Kommuner och landsting har fått kostnader som kan leda till att utrymmet för skola, vård och omsorg minskar. Ett exempel på sådana kostnader är de retroaktiva pensionsutbetalningarna som kommuner och landsting måste göra med anledning av Arbetsdomstolens dom om det kommunala pensionsavtalet. Regeringen föreslår därför att kommuner och landsting tillfälligt skall tillföras ytterligare skattemedel. Enligt gällande skatteregler betalar alla skattskyldiga med förvärvsinkomster ett fast belopp om i statlig inkomstskatt utöver den skatt som beror på inkomstens storlek. Regeringen föreslår att denna statliga inkomstskatt överförs till kommuner och landsting. För de ökade kostnaderna och för övriga krav som ställts för tillförs kommuner och landsting totalt i ytterligare skatteinkomster. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 98 367 109 125 107 847 84 560 77 000 72 180 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet statsskuldsräntor m.m. ingår inte under utgiftstaket. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till statsskuldsräntor, till oförutsedda utgifter och till provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. är målet för statsskuldsförvaltningen att skulden skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Ränteutgifternas storlek är beroende av ett flertal olika faktorer. Grundläggande är statsskuldens storlek, aktuella upplåningsbehov samt ränte- och valutakursutvecklingen. Dessa faktorer är avgörande för ränteutgifterna sett över en längre tidsperiod. Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet minskar och och att ramen höjs med . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 20 181 19 645 21 155 21 908 21 356 22 101 Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till . Utgifterna för beräknas enligt kommissionens budgetförslag. Avgiften kan förändras till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU- budgeten , tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå, valutakursutvecklingen samt andra korrigeringar av avgiften. mål är att verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, att bidra till att närhetsprincipen tillämpas på budgetområdet samt att prioritera frågor såsom exempelvis uppföljning och kontroll. Förhandlingar om ett nytt finansiellt perspektiv sker inom ramen för Agenda 2000. Beslut om det nya finansiella perspektivet, som skall gälla , förväntas fattas senast . Avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen för . Förändringarna föranleds av justering av antagandena för utvecklingen av tullar och importavgifter, men även av justering av antagandena för utveckling av mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst samt med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag för . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor Utfall Beräknat Prognos Beräknat Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 129 704 132 744 132 425 135 849 140 414 146 433 Vid sidan av statsbudgeten har fram till och med redovisats den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen. beräknas utgifterna uppgå till , varav hänförs till ATP, till delpension samt till arbetsskadeförsäkringen. Den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen redovisas fram till och med som utgifter vid sidan av statsbudgeten. redovisas utgifterna för delpension som anslag under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och utgifterna för arbetsskadeförsäkringen som anslag under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Förtids-, efterlevande- och barnpension i form av ATP redovisas under respektive folkpensionsanslag. Vid sidan av statsbudgeten kommer endast att redovisas utgifter för ålderspension i form av ATP samt ålderspension i form av folkpension till pensioner som uppbär ATP. Med anledning därav byter området namn till Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Regeringen föreslår i denna proposition att pensionerna för skall beräknas utifrån prisbasbeloppet utan reduktion. Det innebär att återgången till att beräkna pensionerna utan reduktion tidigareläggs . Utgifterna på området har med anledning av ålderspensionsreformen ökat med , och . Ramen för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas för till . 6.3 Avgiftsbelagd verksamhet Den avgiftsbelagda verksamhetens omfattning har beskrivits i regeringens skrivelse 1997/98:187 Uppföljning av (kapitel 4). Som utlovats i budgetpropositionen för redovisas nedan en budget för vissa avgiftsintäkter. Budgeten avser beräknade avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera och omfattar därmed inte avgiftsintäkter från offentligrättslig verksamhet som betalas in på inkomsttitel. Budgeten omfattar inte heller de avgifter som myndigheterna får ta ut enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191), dvs. avgifter för tidskrifter, kursmaterial, uthyrning av lokaler etc. Tabell 6.2 Avgiftsintäkter som myndigheterna får disponera 1996 - (löpande priser) 1996 1997 1998 1999 36,8 40,3 41,1 37,4 Beloppen är ännu osäkra, men avgiftsintäkterna kan bedömas ligga på ungefär samma nivå . I följande tabell redovisas budgeterade avgiftsintäkter per utgiftsområde. Tabell 6.3 Budget för vissa avgiftsintäkter år Intäkter från avgiftsbelagd verksamhet som disponeras av myndigheterna UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 755 UO3 och uppbörd 266 UO4 Rättsväsendet 161 UO5 och internationell samverkan 1 UO6 Totalförsvar 26 692 UO7 Internationellt bistånd 10 UO8 Invandrare och flyktingar 4 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 908 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 148 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 171 UO16 Utbildning och universitetsforskning 243 UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 195 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 890 UO20 Allmän miljö- och naturvård 6 2 065 UO22 Kommunikationer 3 215 UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 057 UO24 Näringsliv 616 SUMMA 37 403 Större delen av avgiftsintäkterna inom utgiftsområde 6 avser Försvarets materialverks intäkter från uppdragsverksamhet (ca ). Om avgifter som betalas mellan myndigheter elimineras minskar summan från till uppskattningsvis . Budget för avgiftsbelagd verksamhet redovisas också under berörda anslagsavsnitt. Där redovisas även avgifter som betalas in på inkomsttitel samt budgeterade kostnader för den avgiftsbelagda verksamheten. Vidare görs under anslagsavsnitten en uppdelning av inkomster som myndigheterna disponerar på dels intäkter från offentligrättslig verksamhet, dels intäkter från uppdragsverksamhet. 6.4 Finansiering av investeringar och rörelsekapital Regeringens förslag: Regeringen får för besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet på högst . Vidare får regeringen för besluta om krediter för myndigheters räntekonton i på högst . För sjunde verksamhet får regeringen för dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten på högst , dels besluta om kredit på räntekonto i på högst . Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall fastställa en total låneram i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare skall fastställa en total kreditram i för att täcka behovet av rörelsekapital (21 §). Lånebehov I följande tabell redovisas för varje utgiftsområde upptagna lån per , låneramar som regeringen tilldelat myndigheterna för innevarande budgetår och beräknat sammanlagt behov av låneramar för . Behovet avser den totala skuld som regeringen via myndigheterna högst får ha i . Tabell 6.4 Låneram för budgetåret Lån 1998 (30/6) Låneram 1998 Låneram 1999 UO1 164 282 348 UO2 Samhällsekonomi och finans förvaltning 77 120 294 UO3 och uppbörd 696 865 865 UO4 Rättsväsendet 1 673 2 692 2 599 UO5 och intern. samverkan 132 270 186 UO6 Totalförsvar 1 787 2 691 2 950 UO7 Internationellt bistånd 55 62 62 UO8 Invandrare och flyktingar 22 35 45 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 109 205 120 UO10 Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 425 1 170 1 437 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 379 706 707 UO16 Utbildning och universitets- forskning 3 016 4 404 5 250 UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 203 372 358 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning 265 337 372 UO19 Regional utjämning och utveckling 1 2 1 UO20 Allmän miljö- och naturvård 30 55 47 0 41 20 UO22 Kommunikationer 87 160 162 UO23 Jord- och skogsbruk, fiske 487 647 620 UO24 Näringsliv 108 221 149 För oförutsedda behov - 363 108 Summa 9 716 15 337 16 700 Regeringen beräknar således att det behövs en låneram på för . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna. Myndigheternas totala skuld var ca större än . Skillnaden mellan låneramar och upptagna lån minskade med ca . Regeringens förslag till bemyndigande bygger på en, jämfört , noggrannare prövning av myndigheternas låneramar. Bakgrunden till detta är att omotiverat stora låneramar möjliggör investeringar som kan visa sig betungande att betala tillbaka. Inom utgiftsområde 1 har , genom , tillfälligt tagit upp ett lån för att finansiera köp av aktier i (utgiftsområde 9 avsnitt 4.7 Övrig statlig verksamhet). Detta lån, som uppgår till , redovisas inte i tabell 6.4. Genom att beslutade låneramar inte kommer att utnyttjas fullt ut, ryms detta tillfälliga lån inom bemyndigande. Ökningen inom utgiftsområde 2 beror till större delen på den nyinrättade . Ökningen inom utgiftsområde 16 beror främst på att den permanenta utbyggnad som sker av högskolans grundutbildning och forskning kommer att innebära en ökad investeringsvolym. Flera byggnadsprojekt avslutas under vilket kommer att kräva investeringar i inredning och utrustning utöver tidigare investeringsnivå. Dessutom tillkommer investeringsbehov bl.a. med anledning av vårdhögskolornas integrering i de statliga högskolorna. Av diagrammet nedan framgår att upptagna lån ökade kraftigt mellan 1993, då systemet infördes, och 1996. Ökningen har fortsatt om än i en betydligt långsammare takt. Diagram 6.1 Myndigheternas lån juni Räntekontokreditbehov Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar tillfälliga likviditetsunderskott i . Myndigheterna har för detta ändamål ett räntekonto med kredit. Myndigheternas räntekontokredit varierar men ligger normalt i intervallet av myndighetens omslutning. Regeringens förslag till bemyndigande bygger på en, jämfört , noggrannare prövning av myndigheternas kreditbehov. I följande tabell redovisas beräknat behov av kreditramar per utgiftsområde. Tabell 6.5 Kreditram för budgetåret Kreditram 1998 Kreditram 1999 UO1 321 252 UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 315 880 UO3 och uppbörd 695 651 UO4 Rättsväsendet 1 783 1 885 UO5 och intern. samverkan 217 62 UO6 Totalförsvar 4 307 4 590 UO7 Internationellt bistånd 1 1 UO8 Invandrare och flyktingar 59 51 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 278 243 UO10 Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 559 400 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 484 477 UO16 Utbildning och universitetsforskning 1 142 1 900 UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 155 144 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning 273 462 UO19 Regional utjämning och utveckling 7 3 UO20 Allmän miljö- och naturvård 56 41 7 6 UO22 Kommunikationer 2 065 2 030 UO23 Jord- och skogsbruk, fiske 312 309 UO24 Näringsliv 179 113 Ej fördelat 156 0 SUMMA 13 400 14 500 Regeringen beräknar således att det behövs en räntekontokreditram på under . Eftersom flertalet myndigheter ligger med inlåning på räntekontot var den sammanlagda ställningen positivt (ca ). De elva myndigheter som hade ett negativt saldo på räntekontot hade tillsammans en skuld på . () stod för nästan hela skulden (5,). Ökningen inom utgiftsområde 2 beror på den nyinrättade . Ökningen inom utgiftsområde 18 beror på att statskapital avvecklas fr.o.m. . Verkets behov av rörelsekapital skall istället tillgodoses med en kredit på räntekontot. Sjunde I det reformerade systemet för inkomstgrundad ålderspension finns en nyinrättad sjunde fond- styrelse inom Allmänna pensionsfonden. Denna skall förvalta en särskild fond, Premiesparfonden. I fonden skall ingå premiepensionsmedel för de försäkrade inom premiepensionssystemet som inte gör ett aktivt val av fondförvaltare. Kostnaderna för förvaltningen av Premiesparfonden skall tas ur de förvaltade medlen. Sjunde kommer att få medel till verksamheten tidigast , när den första överföringen sker av medel till förvaltare inom premiepensionssystemet. För att täcka kostnaderna fram till denna tidpunkt bör sjunde fondstyrelsen, i likhet med vad som gällt , ges möjlighet att erhålla lån och kredit i (jfr bet. 1997/98:SfU13). Övrig utlåning från Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten kan för en viss myndighet eller för viss anskaffning besluta att finansieringen sker på annat sätt än genom ovan beskrivna låneram eller kreditram. Nedan presenteras en översikt av övriga låneramar i som föreslås i denna budgetproposition. Tabell 6.6 Övriga låneramar i Miljoner kronor Ställning 1998 (30/6) Låneram 1999 7 385 8 545 2 015 3 460 1 501 5 5001 0 1101 5 000 7 000 0 9 200 500 2 000 1 632 2 969 Statliga bolag 4 270 17 195 65 406 83 200 FMV 18 915 30 000 Överstyrelsen för civilberedskap 0 535 0 1 177 0 obegränsad RGK garantiverksamhet 0 obegränsad BKN garantiverksamhet 0 obegränsad 0 556 RSV 643 obegränsad 202 5 500 1 , SJ:s och Svenska kraftnäts låneramar anger verkens ramar både för upplåning (inkl. leasing) i och utanför . Förslagen till beslut om ramar återfinns inom respektive utgiftsområde. Ställningen per kan i vissa fall vara missvisande då variationen kan vara stor. Ett exempel är det särskilda räntekonto som har för förskottering av EU-medel. Utbetalningarna uppgår till att jämföra med ställningen per på . Någon summering av de låneramar som föreslås är ej meningsfull då vissa av krediterna är obegränsade. 6.5 Garantier Ett nytt sätt att hantera garantier i staten infördes . Det nya förfarandet innebär att risken i varje garantiengagemang eller grupp av engagemang beräknas och utifrån detta bestäms en årlig avgift för garantin. Till den del avgifter inte erhålls från garantitagaren är det frågan om en statlig subvention. En sådan subvention skall belasta ett anslag. Förfarandet innebär att avgiftsintäkter, och i förekommande fall anslagsmedel, reserveras på ett konto -en garantireserv- i . Eventuella återvinningar tillförs garantireserven som finansierar infrianden, administration och andra utgifter. En obegränsad kredit kopplas till kontot. Detta sätt att hantera garantier infördes för nya garantier . Ett arbete med att införa förfarandet även för tidigare utställda garantier har påbörjats. har inlett ett arbete med att beräkna subventionsvärden för de äldre garantierna.