prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — En stor del av det internationella samarbetet bedrivs främst inom för jord- bruk, livsmedel, fiske och skogsbruk, FAO (Food and ) och (tion and Development). 21.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 37,1 37,4 38,0 38,0 37,1 37,1 21.3 Anslag A1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Tabell 3.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 38 000 1999 Förslag 37 989 2000 Beräknat 37 089 2001 Beräknat 37 089 De utgifter som belastar anslaget är huvudsak- ligen medlemsavgifter samt kostnader för delta- gande i olika möten som de internationella orga- nisationerna anordnar. Den dominerande posten avser kostnaderna för FAO-medlemskapet. Vidare används anslaget till att finansiera del- tagande i vissa internationella konferenser o.dyl. En del av anslaget avser kostnader för bilateralt forskarutbyte med länder i Central- och Öst- . Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen anser att den internationella verk- samhet som ligger inom Jordbruksdepartemen- tets verksamhetsområde är av central betydelse för departementets arbete avseende hållbart glo- balt resursutnyttjande i enlighet med internatio- nella åtaganden och regeringens målsättning. Inom ramen för det nordiska arbetet inom jordbruks- och skogsbrukssektorn har det tvär- sektoriella samarbetet med dels miljösektorn, dels regionalsektorn stärkts och fördjupats genom ett antal samarbetsprojekt . Genom Nordiska Genbanken har samarbetet bedrivits kring genetiska resurser både inom och i närområdet. För en närmare uppföljning av antibiotika- och salmonella- frågorna beslöts att en arbetsgrupp för detta ändamål med representanter från de nordiska länderna skulle tillsättas. FAO skall vara ett fackorgan som spelar en avgörande roll för att övervaka de globala natur- resurserna avseende jordbruk, fiske och skog i ett ekosystemperspektiv, föreslå politiskt relevanta förbättringar i förvaltningen av naturresurserna och utgöra forum för mellanstatligt samarbete och förhandlingar. Som exempel kan nämnas de pågående förhandlingarna om ett reviderat inter- nationellt åtagande för växtgenetiska resurser, där avsikten är att harmonisera åtagandet med konventionen om biologisk mångfald. Dess normativa verksamhet måste stärkas bland annat genom att förbättra analyskapaciteten. Med denna utgångspunkt har spelat en aktiv och framträdande roll inom flera av och med framgång bidragit till att stärka FAO:s arbete i ovannämnda avseenden. Tonvikten i det svenska arbetet kommer att ligga på uppföljningen av världslivsmedelstoppmötet och utarbetandet av åtgärder för att reducera den globala överkapaciteten inom fiskesektorn. Dessutom skall bland annat genom EU verka för att innehållet i FAO:s nya långsiktsplan överensstämmer med regeringens syn på FAO som fackorgan. har sedan Världslivsmedeltoppmötet arbetat aktivt med uppföljningen av toppmötets Handlings- plan. har bland annat samtal genomförts med företrädare för forskarsam- hället, industrin och NGO (non-governmental organisations) kring dessa frågor. Två banbrytande internationella överens- kommelser har framförhandlats för att säkra ett långsiktigt hållbart nyttjande av världens fisk- bestånd, om gränsöverskridande fiskbestånd och uppförandekoden för ansvars- fullt fiske. Inom stöder den kontinuer- liga uppföljningen av den jordbrukspolitiska ut- vecklingen, mot bakgrund av uppgjorda åtagan- den om reformering av jordbrukspolitiken. Detta inbegriper viktiga frågor som bland annat strävan mot ökad konsument-, miljö- och djurhänsyn genom jordbrukspolitiska reformer. Inom fiskeverksamhet stöder främst arbetet med att analysera dels fiskesub- ventionernas effekter på bestånden, dels de eko- nomiska effekterna av en övergång till ansvars- fullt fiske. Slutsatser Regeringen har beslutat att skall åta sig värdskapet för Internationella havsforsknings- rådets (ICES) jubileumsmöte . Utgifterna för mötet beräknas till , vilket medför ett ökat anslagsbehov . Medel för kostnader i samband med deltagande i möten inom , ett regelverk för livsmedel under the Joint FAO/Standards Program, förs över till ramanslaget F1 med ett belopp på . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till . Tabell 3.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 37 414 Ökat resursbehov för ICES +900 Överföring till anslaget -325 Förslag 1999 37 989 22 Jordbruk och trädgårdsnäring 22.1 Omfattning Verksamhetsområdet jordbruk och trädgårds- näring omfattar jordbruksadministration, vege- tabilie- och animalieproduktion samt miljö-, struktur- och regionalpolitiska åtgärder på jord- bruksområdet. Verksamhetens tyngdpunkt är genomförande och tillämpning av EG:s gemen- samma jordbrukspolitik (CAP). är central förvaltnings- myndighet inom verksamhetsområdet. Läns- styrelsen svarar för den regionala administratio- nen. Vidare har , Generaltull- styrelsen, , Riksantikvarie- ämbetet och visst ansvar inom området. Övriga myndigheter med ansvar inom verksamhetsområdet är Statens utsädeskontroll och . 22.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 8 514,4 11 379,9 10 219,1 9 554,2 10 671,6 10 638,7 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Direktstöden utgör en del av EG:s marknads- ordningsåtgärder och består främst av utbetal- ning av arealersättning och djurbidrag. fick ca 58 000 jordbrukare arealersättning och 35 000 fick djurbidrag. Direktstöd utgår också i form av bland annat miljöersättningar och regionala stöd. Som en följd av EU-medlemskapet ökade direktstöden väsentligt. Utbyggnaden av miljöersättnings- programmet har inneburit en ytterligare ökning av stöden. fördubblades t.ex. de utbetalda miljöersättningarna till från . Den totala nivån på dessa stöd som den redovisas i sektorskalkyl framgår av föl- jande sammanställning: Tabell 4.1 Direktstöd, miljöstöd m.m. Miljoner kronor 1994 1995 1996 1997 1998 (prognos) 1999 (prognos) 2 709 5 140 5 766 6 523 7 185 7 320 har allt sedan tidpunkten för EU-med- lemskapet fullt ut tagit del av EG:s obligato- riska stödsystem. Det nationellt medfinansie- rade stödsystemet har successivt byggts ut och blivit mer komplext, vilket har medfört en ökad administration. Detta har inneburit återkom- mande inkörningsproblem. Informations- behovet, såväl mellan olika myndigheter som mellan myndigheterna och jordbrukarna, har varit fortsatt mycket stort. Resursåtgången i verksamheten för Jord- bruksverket uppgick till 724 årspersoner varav distriktsveterinärorganisationen tog i an- språk 231. Fördelningen på funktioner var till ärendehantering, till analyser och utredningar, till infor- mation, till kontroll och tillsyn och till normering. Analys- och utredningsverksamheten ökade tillfälligt på grund av framtagandet av de s.k. blockkartorna. Administrationen på såväl central som regio- nal nivå har ökat i och med medlemskapet i EU. För har det inneburit att av verkets förvaltningskostnader ex- klusive distriktsveterinärverksamheten är EG- relaterade. Motsvarande siffra för länsstyrelserna är . Lantbruksverksamheten utgör av länsstyrelsernas totala kostnader. De svenska myndigheternas kostnader för hante- ring av EG-stöden inom jordbruksområdet upp- gick till netto. Jämfört med året innan är det en ökning med , varav ca 90 miljoner kro- nor består av engångsvisa belopp för bland annat blockdatabasen. Ökningen beror dessutom på ökade kostnader för hantering av miljöersätt- ningar, framtagningen av de nya blockkartorna samt stora utvecklingskostnader för ADB-sys- tem. Hanteringskostnaderna om netto ställt i relation till utbetalda stöd- belopp uppgick till . Jord- bruksverket och länsstyrelserna har bland annat konstaterat att såväl verket som länsstyrelserna endast erhållit täckning för en del av de mer- kostnader som den svenska tillämpningen av CAP medfört. Regeringen har tillkallat en sär- skild utredare för att se över organisationen av jordbruksadministrationen (dir. 1997:125). Syf- tet är bland annat att finna en så kostnadseffektiv organisation som möjligt. Utredaren kommer att avge sitt betänkande . Eftersom länsstyrelserna enligt gällande före- skrifter svarar för uppgifter i administrationen av den gemensamma jordbrukspolitiken ställs även fortsatt mycket stora krav på deras medverkan när det gäller administration och kontroll av EG:s stödsystem. Förändringar presenterade EG-kommis- sionen huvuddragen i Agenda 2000 , dvs. bedömningar om vilka utmaningar som kommer att möta EU och hur dessa skall hanteras. Förslagen i jordbruksdelen innebär en fortsättning av reform genom ytterligare övergång från prisstöd till direkt stöd inom spannmåls-, nötkötts- och mjölksektorerna. Vidare innehåller planen utvecklandet av en integrerad landsbygdspolitik med bland annat stärkta miljöinslag. presenterade färdiga förslag som har behandlats i olika arbetsgrupper och i ministerrådet. Målsättningen är att beslut skall fattas . Regeringen anser att den föreslagna reformen inom vegetabilie- och animaliesektorerna innebär steg i rätt riktning men att den inte är tillräckligt långtgående, eftersom den inte är tillräckligt marknadsinriktad och för dyr. Rege- ringen stöder även en ökad betoning på miljö- inriktade åtgärder och strukturåtgärder för att underlätta en reform av CAP. redovisade regeringen riktlinjer för arbete med jordbruks- och livs- medelspolitiken inom EU. Även regeringens be- dömning av Agenda 2000 redovisades (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). Behovet av information från myndigheterna till jordbrukarna har visat sig vara fortsatt mycket stort även detta år. Detta märks inte minst av den höga felprocenten i de inkomna stödansökningarna. Länsstyrelserna har tillförts medel för att kunna förbättra informationsinsat- serna, främst avseende miljöersättnings- programmet. Den höga felprocenten i bland annat de in- komna stödansökningarna har inneburit att i enlighet med gällande EU- regler beslutat att utöka kontrollfrekevenserna, vilket har medfört ett ökat resursbehov för läns- styrelserna . Som ett led i arbetet med att effektivisera kontroller har regeringen gett i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs 1999 på nytt tillämpa fjärr- analys i kontrollarbetet. Regeringen har inom ramen för miljö- programmet överlämnat ett förslag rörande ett nytt delprogram för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljövärden i renskötselområ- det till för godkännande. Programmet är avsett att införas . Regeringen avser dessutom att avsätta särskilda medel inom miljöprogrammets delprogram för utbildning, information och demonstrations- projekt för att främja bevarandet av de utrot- ningshotade husdjursraserna ardenner, nordsvensk brukshäst och gotlandsruss. överlämnades betänkandet Analysera mera (SOU 1998:108). Remiss- behandlingen har bestått av en hearing. Doku- mentation från hearingen finns att tillgå i (dnr Jo98/2038). Utredaren föreslår bland annat att det bildas ett jordbruksekonomiskt institut med huvud- ansvar för samhällsekonomiskt inriktad analys- och utredningsverksamhet inom det jordbruks- politiska området och att denna verksamhet finansieras med statliga anslag. Utredningen föreslår vidare att läggs ned och att statistik- ansvaret och statistikkompetensen flyttas till . Se avsnitt 4.5 Jordbruks- och livsmedelsekonomiskt institut. Prioriteringar för En ny myndighet, Jordbruks- och livsmedels- ekonomiskt institut, kommer att inrättas (se avsnitt 4.5). Med tanke på de stora resurser som tillförts sektorn genom CAP, samt uttalat höga målsättningar vad gäller beivrande av oegentlig- heter och att följa upp resursutnyttjandet, är det av särskild vikt att kontroll- och tillsynsverk- samheten kan bedrivas på ett effektivt sätt. För att uppnå en långsiktig acceptabel nivå är det viktigt att resurser tillförs till dess att systemen och kontrollfunktionerna färdigutvecklats. Bris- ter på dessa områden eller överskridanden av tidsfrister för utbetalningar kan medföra att Sve- rige inte ersätts fullt ut från för redan utbetalade bidrag. Det är av intresse att stärka jordbrukets och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. presenterades betänkandet En livsmedels- strategi för (SOU 1997:167) där det bland annat föreslås en förstärkning av jord- brukets och trädgårdsnäringens konkurrenskraft, forskning och utveckling med tyngdpunkt i livsmedelsindustrins behov samt exportfräm- jande åtgärder. Förslagen har remissbehandlats och beredning pågår inom . Regeringen bemyndigade chefen för att till- kalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till ett nytt svenskt miljöprogram för jordbruket för (dir. 1998:11). Miljöprogrammet skall medverka till att uppfylla de svenska miljömålen för jord- bruket och regeringens målsättning att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Ut- redaren skall bland annat undersöka om de nu- varande miljöåtgärderna behöver förändras för att miljömålen skall kunna nås. En viktig ut- gångspunkt för utredaren skall vara att lämna förslag till förenklingar av regelverket i syfte att underlätta administrationen och göra det lättare för lantbrukarna att överblicka de olika ersätt- ningsformerna. Utredaren skall redovisa sina förslag . 22.3 Resultatbedömning En stor del av är tvingande och baseras på generella regler som skall tillämpas inom hela gemenskapen. I dessa fall har rege- ringen mycket små möjligheter, åtminstone på kort sikt, att påverka regelverkets tillämpning och ambitionsnivå. har särskilda medel anvisats till och länsstyrelserna för att täcka kostnaderna för den ökade admi- nistrationen. Vissa inkörningsproblem kvarstår fortfarande, främst inom de stödsystem som in- förts . Detta har lett till att gällande regelverk inte alltid tillämpats på ett helt likformigt sätt inom olika delar av landet, vilket är ett krav från EU. och läns- styrelserna har hunnit fatta de beslut som krävs enligt gällande regelverk inom ramen för gäl- lande tidsgränser med något undantag. För att få till stånd en mer enhetlig hantering och effek- tivare handläggning beslutade regeringen en förordningsändring som bland annat innebär att i egenskap av ut- betalande myndighet, får rätt att meddela före- skrifter om handläggning av stödärenden och om det underlag som krävs för utbetalning av stöd. Detta beslut har fattats i avvaktan på att utred- ningen om jordbruksadministrationen skall slutföras . Länsstyrelsernas be- slut görs vidare verkställbara enligt utsökning- balken. drabbades elva medlemsstater av sanktioner på sammanlagt motsvarande på grund av överskridna tids- gränser vid utbetalning av EG-stöd. kla- rade sig utan anmärkning. Likaså har räkenskaper avseende EG-stöden för klarat sig utan anmärkning från EG-kommissio- nen. kan dock komma att drabbas av sin första sanktion på grund av att en länsstyrelse felaktigt godkände en arealstöd- utbetalning på under räken- . För att sanktioner skall kunna undvikas krävs en stark kontrollfunktion. Inom ramen för den speciella satsning som görs för att stärka kon- trollfunktionen av medelshanteringen inom sta- ten har beviljats anslag till fyra sådana projekt för . I övrigt bedriver , avseende jordbrukarstöd och exportbidrag, fortlöpande utbildningar med alla länsstyrelser och tullen avseende fysiska kontroller. Uppföljningsbesök på länsstyrelser och tullkontor kommer att ske. Vidare har Jord- bruksverket deltagit i ett stort antal utbildningsseminarier för bland annat poli- ser, kronofogdar, tulltjänstemän och åklagare för att informera om risker för fusk och bedrägerier med EU:s jordbruksstöd. Jordbruksdeparte- mentet är representerat i EU-bedrägeridelega- tionen vars verksamhet och projekt syftar till att samordna svenska myndigheters kamp mot EU- bedrägerier. har deltagit i flera av delegationens projekt . har miljöstöden för att främja odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden utökats. Därmed ökar förut- sättningarna för att bevara, tydliggöra och ut- veckla dessa värden. Verksamheten med utbild- ning, information och demonstrationsprojekt har medverkat till att skötselåtgärderna i miljö- stöden förbättrats, samt bidragit till bättre kun- skaper hos lantbrukarna om värdet, bevarandet och skötseln av den biologiska mångfalden och kulturmiljövärden. Preliminära bedömningar av anslutningen till miljöstödet för ekologisk produktion visar att av åkerarealen nu odlas ekologiskt och förutsättningarna är goda för att nå målet . Försäljningen av handelsgödsel ökade mellan och . I förhållande , som är basår för statsmakternas reduktionsmål på , har förbrukningen minskat . Jordbruket har totalt minskat utsläppen av kväve jämfört med målsättningen som var . Ett nytt miljöstöd för resurshushållande konventionellt jordbruk har införts och anslutningen till åtgär- derna förväntas öka . Jordbruks- verket har fått i uppdrag att utarbeta ett förstärkt åtgärdsprogram för att minska kväveläckaget från jordbruket. Likaså har regeringen givit verket i uppdrag att utarbeta ett förslag till mål för ammoniakförluster samt tillhörande åt- gärdsprogram. 22.4 Revisionens iakttagelser I () Årliga rapport till regeringen uppmärksammar RRV rege- ringen, dels på att det fortlöpande krävs arbete för att berörda myndigheter vid hantering av EG-medel skall hålla en tillfredsställande nivå på den interna kontrollen, dels på att underlaget för beslut om IT-stöd, som pre- senterats , är otillräckligt. RRV lämnar en revisionsberättelse utan in- vändningar för avseende räken- . Detsamma gäller för Statens utsädeskontroll och . RRV har, inom ramen för regeringens sats- ning på att förbättra kontrollfunktionen inom staten, granskat intern kontroll m.m. avseende handläggning, beslut och utbetalning av bidrag, stöd och projektmedel som finansieras av ut- vecklingssektionen inom (). RRV:s bedömning är att den interna kontrollen är särskilt bristfällig avseende struk- turfondsprojekt inom mål 5b och 6. Jordbruks- verket bedriver ett kontinuerligt arbete med att komma tillrätta med brister påpekade av RRV. RRV har påtalat risken för sanktioner från och har därför föreslagit att regeringen: i förordning fastställer och reglerar de fondansvariga myndigheternas kontroll- befogenheter, för att uppnå god kontroll inom de myndigheter som hanterar ären- den finansierade från EUGFJ:s utveck- lingssektion, utser ett ansvarigt oberoende revisions- organ för upprättande av revisionsutlåtande i enlighet med artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 2064/97 av om fastställande av närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 i fråga om medlemsstaternas finansiella kontroll av verksamhet som samfinansieras av struk- turfonderna. I syfte att förstärka kontrollen när det gäller EU-stöden har ett antal regeringsförordningar om sådana stöd ändrats. I förordningarna har och andra utbetalningsmyndig- heter givits befogenhet att, efter samråd med respektive stödmyndighet, meddela föreskrifter om stödmyndigheternas handläggning av stödärenden och om det underlag som krävs för utbetalning av stöd. För att få en likartad regle- ring av alla struksturstöd har vidare lagen (1994:1708) om miljö- och strukturstöd ändrats och en ny förordning (1998:579) om vissa stöd från beslutats. I lagen regle- ras bland annat tillsyn och kontroll av efter- levnaden av reglerna i EG-förordningarna. I den nya förordningen förtydligas ansvarsfördel- ningen mellan beslutande och utbetalande myn- digheter. Den omfattar också frågor om tillsyn och kontroll av strukturfondsmedel inklusive felaktigt utbetalade stöd. Regeringen bedömer att dessa regelverk kommer att undanröja de oklarheter som RRV uppmärksammat. Arbetet med att utse ett ansvarigt oberoende revisions- organ för upprättande av revisionsutlåtande pågår och beräknas avslutas . 22.5 Jordbruks- och livsmedelsekonomiskt institut Regeringens bedömning: Regeringens behov av utredningsverksamhet och analyser med ekono- misk inriktning inom det jordbrukspolitiska om- rådet tillgodoses genom inrättandet av en ny myndighet ett Jordbruks- och livsmedelseko- nomiskt institut. Den nya myndigheten kommer att inrättas . Utredningens förslag: Ett fristående institut med ansvar för samhällsekonomiska analyser och utredningar inom jordbrukspolitikens område bildas. Institutets grundverksamhet skall finan- sieras med statliga medel. () föreslås läggas ned och statistikansvaret flyttas över till Jordbruks- verket. Därutöver föreslås att får ansvar för en del av den utredningsverksam- het som LES bedrivit. Det nya institutet föreslås överta delar av LES ansvar för utredningar inom jordbrukspolitikens område. De besparingar som görs i och med nedläggningen av LES skall an- vändas för att finansiera institutet. Därutöver är det möjligt att göra besparingar på struktur- statistiken genom att dra nytta av den informa- tion som lantbrukarna lämnar i samband med ansökningar om olika jordbruksstöd. Dessa be- sparingar är enligt utredningens bedömning möjliga att realisera . Utredningen anser att en samhällsekonomisk utrednings- och analysverksamhet inom jord- bruks- och livsmedelspolitikens område åt- minstone måste omfattas av ca tio årsarbets- krafter. Verksamheten skall vidare ha möjligheter att lägga ut olika uppdrag och att tillfälligt an- ställa nationell och internationell kompetens. Institutet ansvarsområde är att med samhälls- ekonomisk ansats ta fram beslutsunderlag inom jordbruks- och livsmedelspolitikens område. Verksamheten skall vara så organiserad och så flexibel att den kan betjäna olika avnämare. Verksamheten skall i första hand koncentreras till konsekvensutredningar och studier av bakomliggande orsakssamband inom det jord- bruks- och livsmedelspolitiska området. Arbetet bör bedrivas med ambitionen att omsätta veten- skapligt underbyggda resultat i för avnämarna användbara beslutsunderlag. En viktig uppgift kommer att vara utvecklingen av ekonomiska modeller för verksamheten. Det fristående institutet föreslås organiseras som en statlig myndighet. Regeringen utser verksamhetsledare samt styrelse med representa- tion från bland annat forskarvärlden, staten, näringen och konsumenterna. Till verksamheten föreslås kopplas ett vetenskapligt råd vars sam- mansättning kan variera över tiden och med aktuella frågeställningar. Utredningen har över- vägt att lokalisera institutet till , , /eller . Verk- samheten föreslås förläggas till . Utredningen föreslår även att en organisa- tionskommitté tillsätts. Kommittén bör bland annat behandla styrningen av institutets verk- samhet, ansvarsfördelningen mellan institutet, och samt en rad frågeställningar relaterade till jordbruks- statistiken. Remissinstanserna: Vid den av Jordbruks- departementet anordnade hearingen framkom att samtliga närvarande remissinstanser gav starkt uttryck för behovet av ökad analys- och utredningskapacitet med samhällsekonomisk in- riktning inom det jordbrukspolitiska området. Det förelåg även enighet om att en sådan verk- samhet bör organiseras som ett fristående insti- tut. De remissinstanser som lämnat skriftliga remissvar delar med ett undantag dessa uppfatt- ningar. Enligt i bör det aktuella analysbehovet kunna tillgodoses inom en organisatorisk enhet vid någon redan etablerad myndighet. Remissinstanserna har olika uppfattningar om hur statistikansvaret skall fördelas respektive vilka rationaliseringskrav som är rimliga att ställa på statistikproduktionen. Det gäller även frågan om institutets lokalisering. och den i Jön- förordade en lokalisering till , medan förordade en lokalisering till . Skälen för regeringens överväganden: Rege- ringen har i sitt arbete med jordbrukspolitiken, på såväl nationell som på EU-nivå, identifierat ett ökat behov av mer omfattande och grund- läggande konsekvensanalyser. På EU-nivå är jordbrukspolitiken inne i en process av föränd- ring.