prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Utvecklingen aktualiserar emellertid behovet av att uppmärksamma frågan om ägar- och maktkoncentration inom medieområdet. Enligt Mediebarometern (Nordicom 1997) har den totala medieanvändningen varit relativt . En genom- snittlig dag var den sammanlagda tiden för den totala medieanvändningen i per person. Radio och TV dominerar medieanvändningen. ägnas åt radiolyssnande och omkring åt TV-tittande. Morgonpressens räckvidd har legat på en relativt hög och jämn nivå . Av den totala befolkningen läste en morgontidning en genomsnittlig dag . Dagspressens totalupplaga har sjunkit . Enligt var totalupplagan drygt 4,2 miljoner exemplar per dag. Jämfört med har upplagan minskat för de titlar (156 st) som redovisat jämförbara upplagor båda åren. Upplagenedgången var därmed mindre än för , då upplagorna minskade . har den totala upplagan för dagspressen minskat med . Enligt Presstödsnämndens rapport ekonomi förbättrades lönsamheten för många dagstidningar . Enligt () ökade dagspressens (storstadspress, landsortspress och kvällspress) reklamintäkter jämfört med året innan. Högre annonsintäkter kommer i huvudsak dagstidningar utan driftsstöd till del. I jämförelse med andra s.k. traditionella reklammedier, t.ex. TV, radio och fackpress, är dock ökningen relativt liten då den totala ökningen av reklamintäkterna var . De viktigaste statliga insatserna Med anledning av de pågående förändringarna på medieområdet inriktas de statliga insatserna i huvudsak på lagstiftningsfrågor, den tekniska utvecklingen, att bevara mångfalden inom dagspressen och på att utveckla myndigheternas arbete. Pågående utredningar kommer tre utredningar med konsekvenser för lagstiftningen på medieområdet att redovisas. Den s.k. konvergensutredningen (dir. 1997:95) har till uppgift att analysera behovet av, förutsättningarna för samt konsekvenserna av en samordning av lagstiftningen för ljudradio, television, övrig radiokommunikation och televerksamhet. Utgångspunkten skall vara att lagstiftningen bör underlätta utvecklingen av elektroniska informationstjänster och tillgodose medborgarnas, näringslivets och samhällets olika behov avseende sådana tjänster. Regeringen har också lämnat synpunkter på Europeiska kommissionens grönbok om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen (dnr K98/103/1). En parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 1997:136) har tillkallats med uppgift att lägga fram förslag till lagstiftning för att slå vakt om mångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar- och maktkoncentration inom massmedierna som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning. Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att lägga fram förslag om de framtida villkoren för den kommersiella lokalradion (dir. 1997:138). Villkoren skall vara utformade i enlighet med målen för statens insatser på massmedieområdet. I avvaktan på utredningens förslag föreslår regeringen fortsatt giltighet av lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio. Digitala TV- och radiosändningar Regeringen beslutade om sändningstillstånd för digital marksänd TV i fem områden i landet med och , norra , södra och nordöstra , med omnejd samt och med omnejd. Sändningstillstånden gäller t.o.m. den 31 dec- ember 2002. Tillstånd för sändningar i samtliga områden har meddelats och för i första hand , , för SVT24, , Kanal , , i , Televisionsaktiebolaget och . Följande sökande har meddelats tillstånd för sändningar i ett eller flera områden: för regionala sändningar i samtliga områden, för regionala sändningar i med och , med omnejd samt och med omnejd, för sändningar i norra och för sändningar i södra och nordöstra . Samtliga företag som meddelats tillstånd samt i och har ingått ett avtal om samverkan om vissa tekniska frågor. Regeringen har tillkallat en parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 1997:134) med uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna under den första etappen. Kommittén har också, genom att yttra sig över ansökningarna till Radio- och TV- verket, medverkat vid urvalet av de programföretag som givits tillstånd. beslutade att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begränsat antal områden. sänder () i fyra områden: , , och . Sändningsverksamheten skall utvärderas när mottagare för digital ljudradio funnits tillgängliga . infördes nya regler för närradion (prop. 1997/98:77, bet. 1997/98:KU28, rskr. 1997/98:207). De nya reglerna innebär bl.a. att förbudet mot sändningar av centralproducerat programmaterial i närradio (det s.k. riksförbudet) behålls. Det nuvarande undantaget från förbudet utvidgas dock till att gälla under för sändningar som främjar kunskap och bildning eller som utgör upptagning av lokala kulturella tillställningar. Utvidgningen av undantagsregeln innebär att och TV i efterhand kan behöva granska om tillståndshavaren uppfyllt kraven enligt den nya undantagsregeln. I propositionen föreslogs att skall utvärdera reformen . Syftet med utvärderingen är att undersöka om utvidgningen av undantaget från riksförbudet har medfört en ökad kommersialisering av närradion. Radio- och TV- verkets uppgifter har, i enlighet med vad som angavs i propositionen om närradion, kompletterats med ett allmänt uppdrag att följa utvecklingen inom medieområdet. Radio- och skall i detta arbete inhämta, sammanställa och publicera statistik samt annan relevant information om ägande- och branschstruktur, teknik samt ekonomi inom medieområdet. Dagspress Statens direkta insatser för dagspressen syftar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. sänktes gränsen för hur stor andel det egna redaktionella innehållet skall utgöra av det totala redaktionella innehållet för att en dagstidning skall vara berättigad till driftsstöd. Motiven för sänkningen (prop. 1996/97:3) var att ge tidningarna större möjligheter till samordning. Som ett bidrag till att lösa vissa ekonomiska problem hos dagstidningar med allmänt driftsstöd har ett tillfälligt driftsstöd införts och fördelats (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45). De frågor som tagit upp angående fådagarstidningarnas situation m.m. (1997/98:KU1, rskr. 1997/98:94) bereds i . Effekter av de statliga insatserna För att bevara mångfalden inom dagspressen är presstödet av stor betydelse. Stödet är avgörande för utgivningen av de flesta dagstidningar med driftsstöd och står för i genomsnitt 15 av tidningarnas totala intäkter beroende på utgivningsfrekvens. Statens insatser för att utvidga sändningarna av digital marksänd radio och TV innebär att frekvensutrymmet utnyttjas effektivare och att flera personer i landet kan få tillgång till ett varierat radio- och TV-utbud. Radio- och uppdrag att följa utvecklingen inom medieområdet medför att information om medieutvecklingen görs tillgänglig. Slutsatser Regeringens åtgärder på området syftar bl.a. till att ta till vara de nya förutsättningar som skapas genom teknikutvecklingen och till att skapa en ändamålsenlig lagstiftning. På detta sätt kan insatserna bidra till att värna mångfalden och den reella yttrandefriheten på medieområdet. Vidare ges förutsättningar för olika massmedier att finnas tillgängliga i hela landet. Arbetet med att utveckla myndigheternas verksamhet, i syfte att bl.a. skapa en informationsresurs för riksdag och regering, branschföreträdare och allmänhet, bedöms som viktigt i sammanhanget. har bl.a. en grund lagts för att Radio- och TV- verket på ett effektivt sätt skall kunna följa utvecklingen inom medieområdet. Regeringen följer utvecklingen inom dagspressen bl.a. för att kunna vidta åtgärder för att upprätthålla mångfalden på området. Mot bakgrund av bl.a. dagspressens nuvarande situation med sjunkande upplagor bedömer regeringen att presstödet är nödvändigt för att en mångfald på dagstidningsmarknaden skall kunna upprätthållas. Regeringen avser att se över om de nu gällande reglerna om redaktionellt innehåll är ändamålsenliga och bidrar till att bevara mångfalden på dagspressmarknaden. Regeringen avser även att analysera vilka effekter det tillfälliga driftsstödet haft på dagspressen. Resultatet inom verksamhetsområdet bedöms som tillfredsställande. Inriktningen kommer i huvudsak att ligga fast för . 8.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna. 8.5 Skatteavvikelser Det finns ett antal olika särregler i skattelagstiftningen, s.k. skatteavvikelser. Inom utgiftsområdet berörs allmänna nyhetstidningar. Från utgår mervärdesskatt med en skattesats om . var nyhetstidningar kvalificerat undantagna från skatteplikt. Skatteavvikelsen uppgår netto till och . 8.6 och Tabell 8.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 200 1999 Förslag 4 601 2000 Beräknat 5 447 1 2001 Beräknat 5 534 2 1 Motsvarar 5 351 tkr prisnivå 2 Motsvarar 5 351 tkr prisnivå huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. De två nämndernas förvaltnings-uppgifter fullgörs av . Det anslagssparande som redovisas beror bl.a. på att antalet tillsvidareanställda begränsats . Tillfällig specialistkompetens har i stället anlitats. har i sitt budgetunderlag angett att anslagssparandet avses användas för att dels utveckla metoder för mätning av presstödets och taltidningsstödets effekter, dels utveckla en modell för att göra långsiktiga prognoser för utvecklingen inom dagstidningsbranschen. Enligt utgiftsprognosen för kommer anslagssparandet att uppgå till . Detta kan främst förklaras med att kostnaderna för de uppdrag som lagts ut på specialister varit lägre än vad som förutsågs. Regeringens överväganden Resultatinformation De båda nämndernas förvaltningsuppgifter fullgörs av . Av kans- liets samlade resurser har använts för , för Taltidningsnämnd- en och för de båda nämnderna gemensamt. Offentlig information, t.ex. beslut från och , är tillgänglig för allmän- heten via Internet (). har upphandlat utbild- ning för taltidningsjournalister vilket lett till sänkta kostnader för utbildningen . Slutsatser Anslaget minskar med , varav är en tillfällig minskning till följd av anslagssparandet. Minskningen av anslaget påverkar inte verksamheten i dess nuvarande omfattning. Medlen som frigörs vid minskningen av anslaget används för ompriorit- eringar inom kulturområdet. återställs anslagsnivån med . Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. En ytterligare justering av beräkningen har gjorts för . Tabell 8.2 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 5 659 Pris- och löneomräkning 101 Justering av - 9 Omprioriteringar -1 150 Förslag 1999 4 601 E2 Presstöd Tabell 8.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 536 300 1999 Förslag 531 579 2000 Beräknat 531 579 2001 Beräknat 531 579 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen ökades anslaget med 12 000 tkr. Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524). fördelas ett tillfälligt driftsstöd inom ramen för anslaget (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45). Utgifterna för presstödet styrs av bl.a. antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Anslaget används för fördelning av driftsstöd och distributionsstöd till dagspressen. utnyttjades anslagskrediten för att täcka kostnaderna för presstödet inkl. det tillfälliga driftsstödet. har anslaget ökats med (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98: FiU27, rskr. 1997/98:317). Enligt utgiftsprognosen för kommer anslagskrediten att användas med till följd av utgifterna för det tillfälliga driftsstödet. Regeringens överväganden Resultatinformation fanns det totalt 160 dagstidningar i . Av dessa hade 72 tidningar driftsstöd. Den sammanlagda upplagan för stödtidningarna var cirka 750 000 exemplar , vilket är en liten minskning jämfört med . Totalt hade tidningar med driftsstöd (1 7 nr/vecka) av dagspressens totala upplaga . Stödtidningarna är i hög grad beroende av driftsstödet för sin överlevnad. För många tidningar med driftsstöd förbättrades resultatet något jämfört med . Spridningen av resultatet var dock stor inom de olika tidningskategorierna. Totalt utgör presstödet av branschens omsättning. med driftsstöd har en svår ekonomisk situation. I vissa fall leder en lägre upplaga till att driftsstödet sänks vilket ytterligare försvårar den ekonomiska situationen. har till uppgift att bedöma vilka effekter presstödet har framför allt på den regionala marknaden. Resultatet av denna analys kan utgöra en grund för eventuella framtida förändringar av presstödets utformning. Beräkningarna av anslaget utgår från ett oförändrat antal tidningar med presstöd. E3 Stöd till radio- och kassettidningar Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 131 000 1999 Förslag 127 300 2000 Beräknat 127 300 2001 Beräknat 127 300 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen minskades anslaget med 12 000 tkr. Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Anslagssparandet för beror delvis på att vissa kostnader för inte belastat anslaget förrän . Regeringens överväganden Resultatinformation Vid utgången av gavs sammanlagt 86 dagstidningar ut som taltidningar. Av dessa var 62 radiotidningar, 16 kassettidningar och 8 RATS-tidningar (radiosänd talsyntestidning för synskadade), varav tre kom ut både som radiotidning och . tillkom tre taltidningar. Mångfalden i landet är god. Omkring hälften av alla dagstidningar saknar emellertid taltidning. som utkommer är dock andelen taltidningar högre. Genom olika åtgärder har inom ramen för anslaget ökat resurserna för att starta utgivning av taltidningar vilket skapar förutsättningar för en större mångfald. har t.ex. konkurrensupphandlat servicen för utplacering och återtagning av radiotidningsmottagare. Upphandlingen ledde till en kostnadsminskning på . bedömer att servicen till abonnenterna är god. påpekade i sin årsredovisning för /96 att de ersättningsprinciper som gäller för taltidnings- företagen borde ses över. I regleringsbrevet för fick nämnden i uppdrag att göra en sådan översyn. Uppdraget redovisades (dnr Ku98/1212 /Me). Förslaget innebär att ett schablonbelopp införs för företag som är likvärdiga avseende t.ex. utgivningsfrekvens och utgivningsort. Schablonbeloppen föreslås om- fatta alla kostnadsposter och tillämpas för radio- och kassettidningar men ej för RATS-tidningar. Beredning av förslaget pågår i . Slutsatser Stödet till taltidningar fungerar väl. Inom ramen för anslaget har skapat ytterligare resurser för att starta utgivning av taltidningar och därmed öka den geografiska spridningen i landet. Det är angeläget att ersättningsprinciperna är sådana att tidnings- företagen uppmuntras till effektiviseringar av verksamheten. En effektivare användning av resurserna kan bidra till att antalet taltidningar och den geografiska spridningen av taltidningar ökar. Beräkningen av anslaget utgår från det befintliga antalet stödberättigade tidningar och att några ytterligare taltidningar kan starta inom ramen för anslaget. E4 Radio- och Tabell 8.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 9 740 1999 Förslag 7 631 2000 Beräknat 8 329 1 2001 Beräknat 8 455 2 1 Motsvarar 8 181 tkr prisnivå 2 Motsvarar 8 181 tkr prisnivå Radio- och har huvudsakligen till uppgift att besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och televisionssändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Verket har tillsyn över efterlevnaden av de regler som inte gäller innehållet i sändningarna samt beslutar om sanktioner vid bristande efterlevnad av sådana regler. Verket har också till uppgift att bevaka utvecklingen inom medieområdet. Anslagssparandet för skall ses mot bakgrund av att Radio- och har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede och inte kunnat genomföra vissa av sina arbetsuppgifter fullt ut. Radio- och redovisar att de sparade medlen främst används till att finansiera nödvändig kompetensförsörjning med anledning av nya arbetsuppgifter. Regeringens överväganden Resultatbedömning Av årsredovisningen för framgår att Radio- och genomför ett förändringsarbete i syfte att utveckla sin verksamhet, arbetsformer m.m. Arbetet är ett resultat av både egeninitierade projekt och av beslut fattade av regering och riksdag. Exempel på egeninitierade projekt är förbättrad ekonomistyrning, kvalitetssäkringsprogram, administrativ utveckling samt ett kompetens- utvecklingsprogram. Ansökningsförfarandet inför beslut om tillstånd för marksänd digital TV har handlagts av Radio- och . Verket har bl.a. utlyst tillstånden, tagit emot ansökningar och prövat de sökandes finansiella förutsättningar. Verket lämnade sitt förslag till regeringen. Regeringen meddelade tillstånd i enlighet med verkets förslag. Reformeringen av närradion kommer att innebära stora förändringar för arbetet vid Radio- och . Hanteringen av närradio- ärenden, såsom tillståndsgivning, tidsregistrering och avgiftsfrågor har tidigare tagit i anspråk drygt hälften av Radio- och resurser. Vissa mindre kvalificerade arbetsuppgifter kommer att försvinna i samband med att reformen genomförs av 1998. är information från Radio- och tillgänglig via Internet (). Verket publicerar också rapporter med statistik. Av årsredovisningen och budgetunderlaget för framgår att verket avser att prioritera de uppgifter som inte kunnat genomföras: att bevaka utvecklingen inom ljudradio- och televisionsområdet. Dessa uppgifter har därefter kompletterats och omfattar nu hela medie- området (se även avsnitt 7.3). har även ytterligare arbetsuppgifter tillkommit, nämligen att meddela föreskrifter och utöva tillsyn i frågor om användning av standarder för sändning av TV-signaler samt handläggning av tillstånd för marksänd digital TV. Slutsatser Regeringens bedömning är att förändringsarbetet vid Radio- och bör fortgå. Verket bör även i fortsättningen medverka i arbetet med att introducera den digitala tekniken inom medie-området. kommer regeringen och andra intressenter att ha fortsatt behov av kvalificerat underlag som beskriver och analyserar medieområdet. Det är till stor del Radio- och uppgift att ta fram sådant underlag. Resursåtgången vid verket bör anpassas till beräknad anslagsnivå. Regeringen föreslår att Radio- och anslag minskas tillfälligt med . Medlen används för omprioriteringar inom kulturområdet. Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkringspremien. En justering av beräkningen har gjorts för . Tabell 8.6 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 8 022 Pris- och löneomräkning 144 Justering av 15 Omprioriteringar -550 Förslag 1999 7 631 för radio och TV Tabell 8.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 050 1999 Förslag 7 069 2000 Beräknat 7 196 1 2001 Beräknat 7 305 2 1 Motsvarar 7 069 tkr prisnivå 2 Motsvarar 7 069 tkr prisnivå och TV skall utöva tillsyn över efterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Nämnden skall även följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten och kan rapportera sina iakttagelser till regeringen eller berörd myndighet. Anslagssparandet har bl.a. sin förklaring i att vissa projekt och inköp har senarelagts och att verksamheten har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede. Regeringens överväganden Resultatinformation Under verksamhetsåret har nämnden fattat beslut i 611 ärenden jämfört med 618 ärenden . Antalet granskningar på eget initiativ uppgick till 31 stycken (83 stycken ). Antalet granskningar på eget initiativ avseende de nationella marksändningarna (avser , , och ) har legat på ungefär samma nivå som året innan. Initiativ rörande lokal- och närradion har varit betydligt färre jämfört . Skälet anges vara att nämnden avvaktat med initiativ in i syfte att låta programföretagen inhämta kunskap om den nya radio- och TV-lagen. Ärenden avseende nationella marksändningar dominerar i alla typer av granskningar. Den genomsnittliga handläggningstiden per ärende var . Under föregående år var något kortare. och TV har publicerat tre särskilda utbudsstudier, Svenskt TV-utbud , Svensk frukost-TV 1997 och Våld i TV-trailrar. Nämnden har inrättat ett vetenskapligt råd för att bistå med synpunkter på uppläggning, utförande m.m. av utbudsstudierna. har , och lämnat rapporter med en uppföljning av public service-uppdraget till och TV. Även TV4 har lämnat en rapport till nämnden med en redovisning av hur bolaget har fullgjort de skyldigheter som anges i TV4:s tillståndsvillkor. Nämnden har i sitt beslut funnit att rapporterna är väl genomförda och att de väsentligen (SVT och SR) eller till stor del (UR) tillgodoser angivna syften. (se även utgiftsområde 17, 12 Film och medier). Däremot konstaterade nämnden att det fanns betydande brister i redovisning. Enligt nämndens mening krävs omfattande kompletteringar och förtydliganden i kommande rapporter från bolaget. infördes nya regler för när- radion (prop. 1997/98:77, bet. 1997/98:KU28, rskr. 1997/98:207). Reformeringen av närradion innebär att nämnden kommer att ge när- radiofrågor mer uppmärksamhet (se även avsnitt 7.3). I samband med att regeringen lämnade förslag om närradion beslutade även regeringen att skulle få i uppdrag att undersöka i vilken omfattning närradiosändningar innehåller material som uttrycker hot eller missaktning för folkgrupp. Uppdraget är ett led i en handlings- plan för att bekämpa främlingsfientlighet och antidemokratiska krafter genom ökad kunskap. Slutsatser Regeringen bedömer att och TV i allt väsentligt har uppfyllt målen för verksamheten. Handläggningstiden ligger på en tillfredsställande nivå. De särskilda rapporter som nämnden har redovisat är ett exempel på hur nämnden kan använda sin unika kunskap om programutbudet på ett värdefullt sätt. Arbetet med denna typ av rapporter bör fortgå. Reformeringen av närradion innebär att och TV skall öka resursinsatsen bl.a. vad gäller granskning av dessa sändningar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. En ytterligare justering har gjorts för . och TV finansieras delvis genom att medel från rund- radiokontot tillförs statsbudgetens inkomstsida. bör nämnden anvisas från rundradiokontot. Tabell 8.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 6 564 Pris- och löneomräkning 129 Justering av 26 Omprioriteringar 350 Förslag 1999 7 069 Fortsatt giltighet av lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio Regeringens förslag: Lagen om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio, som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till utgången av . Skälen för regeringens förslag: Konstitutions- utskottet utnyttjade sin initiativrätt och lade fram förslag (bet. 1994/95:KU25) till en lag som innebar att det till utgången av inte skulle meddelas några nya tillstånd att sända lokalradio enligt lokalradiolagen (1993:120). Enligt utskottet var det viktigt att fortsatt ägarkoncentration kunde hejdas och att de ursprungliga intentionerna i fråga om mångfald och lokal förankring bättre kunde tas till vara. Innan förslaget lades fram för hade det granskats av Lagrådet. Lagrådet framhöll att lediga radiofrekvenser under åtminstone en övergångstid skulle komma att stå outnyttjade om förslaget genomfördes.