prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Rege- ringens förslag innebär att ett företag antingen kommer att omfattas av rapporteringsskyldig- heten enligt 12 § SjLL eller kan komma att ingå i SCB:s statistikurval. I undantagsfall får detta till följd att ett företag som under den mätperiod som följer efter det att den årliga urvalsunder- sökningen skett, t.ex. ökar antalet anställda till femtio eller fler, inte skall omfattas av rapporte- ringsskyldigheten . Även det omvända förhållandet kan bli aktuellt. Regeringens förslag innebär en årlig besparing på ca . De nya reglerna föreslås träda i kraft . Eftersom några övergångsbestäm- melser inte föreslås innebär förslaget att företag som inte längre skall omfattas av rapporterings- skyldigheten inte heller behöver rapportera upp- gifter om sjukfrånvaro som avser tid före . Förslaget föranleder ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön. I samband med beredningen av detta ärende har regeringen uppmärksammat att bl.a. ansvaret för den officiella statistiken om sjukfrånvaro behöver förtydligas. Re- geringen avser att återkomma till i denna fråga . I samband därmed kommer även vissa övriga frågor som berör den förändrade sjuklönestatistiken att behandlas. Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (SOCSAM) Regeringens förslag: Den av utsedda revisorn har rätt att av den allmänna för- säkringskassan få skäligt arvode för det uppdrag som utförs i samband med lokal försöksverk- samhet med finansiell samordning mellan social- försäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Skälen för regeringens förslag: har beslutat att tillåta lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Försöks- verksamheten regleras genom lag (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samord- ning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Antalet försöksområden be- gränsas till tio. Beslut om att medverka i försöksverksam- heten har beviljats för - kommun, och allmänna försäkringskassa, - och allmänna försäkringskassa, - kommun, och läns allmänna försäkrings- kassa, - och läns all- männa försäkringskassa, - kommun, och läns allmänna försäkringskassa samt - kommun och all- männa försäkringskassa. - kommun, och allmänna försäkrings- kassa - , och läns allmänna försäkringskassa Av 1 § lagen (1994:566) om lokal försöksverk- samhet med finansiell samordning mellan social- försäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst framgår det att en allmän försäkringskassa, ett landsting och en kommun som har kommit överens om det får bedriva lokal försöksverk- samhet med finansiell samordning enligt den lagen, under förutsättning att regeringen medger det. En försöksverksamhet enligt lagen kan be- drivas genom ett beställarförbund som bildas genom sammanslagning av de som deltar i för- söket. Av 24 § i lagen framgår att förbundets räken- skaper och årsredovisning samt styrelsens för- valtning skall granskas av en revisor för varje medlem i förbundet. Vidare framgår att valet av revisor skall förrättas av medlemmarnas fullmäk- tige och i fråga om den allmänna försäkrings- kassan utses av . Antalet försöksområden har ökat betydligt. uppgår antalet försöksområden till åtta. Regeringen bedömer att finansieringsfrågan vad avser den av utsedda re- visorn bör regleras närmare. Regeringen föreslår därför att det av lagen skall framgå att den av utsedda revisorn har rätt att av den allmänna få skäligt arvode för det uppdrag som utförs. Regeringens förslag föranleder en ändring i lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäk- ring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer Regeringens förslag: Förtidspensionärer med tre fjärdedels förtidspension skall med avseende på sin kvarvarande arbetsförmåga i första hand be- redas anställning på den reguljära arbets- marknaden eventuellt med hjälp av lönebidrag eller, om detta inte kan ske, erbjudas anställning inom . Om anställning sker med hjälp av lönebidrag eller hos skall berörda arbetsgivare efter framställning erhålla ersättning genom . Skälet för regeringens förslag: Regeringen re- dovisade i prop. 1996/97:63 Samverkan, social- försäkringens ersättningsnivåer och administra- tion m.m. det särskilda behov av arbets- marknadsåtgärder som föreligger för gruppen tre fjärdedels förtidspensionärer som står till ar- betsmarknadens förfogande. Enligt gällande regler är en sådan pensionär inte berättigad till arbetslöshetsersättning, eftersom han inte upp- fyller arbetstidsvillkoret i arbetslöshetsförsäk- ringen. I propositionen föreslogs att en försäkrad som uppbär tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag vid arbetslöshet skall vara berättigad till arbetslöshetsersättning. Kravet var dock att den sökande skulle vara arbetsför och oför- hindrad att åta sig arbete för en arbetsgivares räkning som i arbetstid motsvarar en fjärdedel av det som betecknas som heltidsarbete enligt tillämpligt kollektivavtal inom den bransch där han eller hon har varit anställd. Den som frivilligt lämnade sin anställning skulle inte anses stå till arbetsmarknadens förfogande och därmed inte få någon arbetslöshetsersättning. Förslaget beräk- nades innebära ökade kostnader för anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning under utgifts- område 13 motsvarande brutto. Regeringen återkom till frågan eko- nomiska vårproposition (prop. 1997/98:150 bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318) och uttalade därvid att bör få ansvaret för att i samverkan med arbetsförmedling och ar- betsmarknadsinstitut, eller annan aktör hjälpa personer med tre fjärdedels förtids- pension till en anställning. I första hand bör dessa personer prövas mot den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om någon annan lösning inte kan hittas skall en plats i erbjudas. Re- geringen framhöll att den avsåg att återkomma med förslag i budgetpropositionen för så att det kan träda i kraft . Åt- gärderna bedömdes inte föranleda någon ram- höjning. Mot denna bakgrund avslog för- slaget i prop. 1996/97:63 (bet. 1997/98:SfU2, rskr. 1997/98:273). Det innebär också att den ekonomiska vårproposition redovisade modellen vars syfte är att garantera sysselsättning för personer med tre fjärdedels förtidspension skall bli införd . Administrativt bör förfarandet vara sådant att lämnar besked till arbetsför- medlingen eller ett om vilka personer som beviljats tre fjärdedels för- tidspension och som står till arbetsmarknadens förfogande med resterande en fjärdedels arbets- förmåga. Arbetsförmedlingens eller arbetsmark- nadsinstitutets uppgift blir att placera dessa personer på den ordinarie arbets- marknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta är möjligt skall berörda personer erbjudas en anställning vid . Försäk- ringskassan utbetalar ersättning i efterhand för dem som beretts anställning med stöd av löne- bidrag på den ordinarie arbetsmarknaden eller fått anställning vid . Förslaget föranleder lagreglering i särskild ordning. Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. 15 884 17 881 19 177 20 A2 Förtidspensioner 13 511 13 375 13 590 37 896 38 579 40 019 A3 Förtidspensioner: statlig ålderspensionsavgift 2 8 865 9 129 9 566 A4 Handikappersättningar 979 1 002 995 1 013 1 A5 Arbetsskadeersättningar 1 5 959 5 932 5 984 A6 Arbetsskadeersättningar m.m.: statlig ålderspensionsavgift 2 1 181 1 169 1 183 A7 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 2 55 55 55 A8 Ersättning för kroppsskador 63 63 64 Totalt för verksamhetsområdet 30 374 32 258 33 762 75 067 75 553 77 666 1 Anvisat under socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten 2 Nytt anslag 12.5 Anslag A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 19 177 000 1999 Förslag 20 2000 Beräknat 19 596 000 1 2001 Beräknat 19 753 000 1 1 I beloppen ingår statlig ålderspensionsavgift. Redovisningen av anslaget för är upp- delad på fyra ändamål: - sjukpenning - rehabilitering - närståendepenning - vissa yrkesskadeersättningar Anslaget för Sjukpenning och rehabilitering, m.m. belastas med statlig ålderspensionsavgift. Se bilaga 3, volym 1. Tabell 4.3 Beräkning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Utgifter sjukpen- ning och rehabili- tering. m.m. Ålderspensions- avgift 1999 20 Fr.o.m. kommer vissa yrkes- skadeersättningar att redovisas under anslag A5 Arbetsskadeersättningar. Från anslaget bekostas således utgifter för sjukpenning, rehabiliteringsersätt- ning samt närståendepenning Mål för anslaget är att ersättningssystemen skall: - bygga på standardtrygghet och ge ersättning relaterad till inkomstbortfall, - uppmuntra arbetslinjen i den mening att den försäkrade i stället för långa passiva sjukskriv- ningar skall bli föremål för rehabilitering. Sjukpenning Här redovisas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet (s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd). skall även täcka kostnaderna för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder. Kostnadsutvecklingen styrs av antalet dagar ersatta med sjukpenning. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska rörelser samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas av framförallt regelverk och löneutveckling. Försäkringskostnaderna för sjukpenning upp- gick till , vilket är en minskning med jämfört med . beräknas kostnaderna för sjukförsäkringen uppgå till , vilket innebär en ökning jämfört med . beräknas kostnaderna för sjukpenningen uppgå till , för till och för till . Tabell 4.4 Anslagsposter Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Sjukpenning 1 13 942 15 557 17 119 17 716 17 302 17 420 Rehabilitering 2 1 900 2 279 2 010 2 274 2 247 2 284 Närståendepenning1 35 39 42 45 47 49 Vissa yrkesskadeersättningar m.m.3 6 6 6 Totalt 15 884 17 881 19 177 20 Inkl. statlig ålderspensionsavgift . 2 Inkl. statlig ålderspensionsavgift på den del av anslagsposten som avser rehabiliteringspenningen. 3 Redovisas under anslag A 4. . Rehabilitering Redovisningen omfattar utgifter för: Rehabiliteringspenning Särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser (s.k. Dagmarmedel ) Rehabiliteringsundersökningar vid Riksför- säkringsverkets sjukhus Särskilda medel - merkostnader i form av särskilt bidrag - bidrag till arbetshjälpmedel - ersättning vid köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster - administration - resor tur och retur arbetsplatsen i stället för sjukpenning - läkarutlåtanden/läkarundersökningar Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs av antalet ersatta dagar. Liksom för sjuk- penningen påverkas antalet ersatta dagar av för- ändringar inom regelverket och dess administra- tion. Även demografiska rörelser samt frånvaro- förändringar på individnivå har betydelse. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framförallt av regelverket samt löneutvecklingen. För ändamålet avsattes för . Det faktiska utfallet blev . Differensen beror främst på en minskad aktivitet inom rehabiliterings- området samt att försäkringskassorna ej fattar något formellt beslut om rehabiliteringspenning då nivån numera är densamma som för sjuk- penning. Prognosen för beräknas under- skridas med . Orsaken till detta är en fortsatt låg aktivitet inom området. Av den del av anslagsposten som avser Särskilda medel föreslås att Socialförsäkringsadministra- tionen tillförs för . Vidare föreslås att högst avsätts från Särskilda medel för för att finansiera kostnaderna för sysselsättning av vissa förtidspensionärer. Av de särskilda medlen skall vidare avsättas för forskning inom socialförsäkringens område och till särskilda insatser inom rehabilite- ringsområdet. beräknas kostnaderna för rehabi- literingsersättningen uppgå till , för till och för till . Närståendepenning Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närstående- penningen styrs av samma faktorer som för ut- vecklingen av sjukpenningen antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. beräknas kostnaderna för närstå- endepenningen uppgå till , för till och för till . Regeringens överväganden Resultatinformation Sjukpenning Av RFV:s årsredovisning för framgår att måluppfyllelse inte har nåtts på något av de tre delmålen inom verksamhetsgrenen som berör sjukpenning. Förändringarna är inte stora men går alla i negativ riktning. RFV har visat att an- talet sjukfall i de längre intervallen, sjukskriv- ningstid eller längre, har ökat i jäm- förelse med , medan antalet sjukfall med kortare sjukskrivningsperioder har minskat. Så- ledes har antalet långtidssjukskrivna som återfår arbetsförmågan minskat, vilket innebär att målet att antalet långtidssjukskrivna som återfår ar- betsförmågan skall öka jämfört med inte har uppfyllts. Studier som RFV genomfört tyder vidare på att de regelförändringar som gjorts , i kombination med den sedan början av 1990- talet höga arbetslösheten, påverkar egenskaperna hos gruppen långtidssjukskrivna så att sannolik- heten för återgång i arbete minskar. De långtids- sjukskrivna är t.ex. äldre, i högre grad arbetslösa och har fler psykiska diagnoser än under den senare delen av . Vidare anger RFV att de ohälsouppföljningar som gjorts visar att arbetet i de enskilda ärendena inte är så aktivt som lagstiftningen ger möjlighet till vad gäller partiell sjukpenning, reseersättning, annat lämpligt arbete och samordnad rehabilite- ring. Den fördjupade bedömningen, som är en viktig grund för det fortsatta arbetet i ärendet, försummas och försäkringsläkaren konsulteras inte i den utsträckning som vore önskvärt för att ge ett bra beslutsunderlag. Uppföljningen har också visat att underlagen inför bedömningar och beslut om rätten till ersättning och rehabili- teringsbehov och -åtgärder i många fall är dåliga. Ofta är också gränserna mellan sjukfallsärenden och rehabiliteringsärenden otydliga eftersom tydliga ställningstaganden saknas. Regeringen har i prop. 1997/98:111 Reforme- rad förtidspension, m.m. föreslagit principer för ett nytt system för förtidspension och sjuk- bidrag. Det reformerade systemet avses träda i kraft . har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237). Den närmare regleringen av systemet är föremål för fortsatt beredning inom . Beredningen omfattar också bl.a. den vanliga sjukpenningen. Rehabilitering RFV konstaterar i en tillsynsrapport bl.a. att för- säkringskassans samordning av den arbetslivsin- riktade rehabiliteringen inte fungerar så bra som den borde. Anledningen är att det finns oklar- heter i uppdrag som gör det svårt att ha en tydlig hållning i förhållande till andra aktörer. Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en översyn av de senaste årens rehabiliteringssatsningar med tonvikt på den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Rapporten överlämnades till regeringen . I rapporten på rehabilitering (1997:27) konstaterar en rad brister i försäkringskassornas rehabiliteringsarbete och föreslår flera grundläggande förändringar, bl.a. bättre ekonomiska incitament och fortsatt utveckling av mål- och resultatstyrning. En särskild utredare har också fått i uppdrag att utreda arbetsgivarens kostnads- och åtgärds- ansvar vid rehabilitering. I betänkandet Arbets- givarens rehabiliteringsansvar (SOU 1998:104) ges förslag som framförallt preciserar arbets- givarnas ansvar för rehabiliteringsinsatser för an- ställda. Närståendepenning visar prognosen att antalet ersatta dagar med närståendepenning kommer att öka något. beräknas antalet dagar öka från 69 000 . Att antalet dagar förväntas öka beror delvis på att ersättningsslaget blivit mer känt hos allmänheten. Slutsatser Regeringen ser allvarligt på utvecklingen inom området av flera skäl. Den kraftiga ökningen av de långa sjukfallen riskerar att leda till en ökning av antalet förtidspensionä- rer. Med anledning av den kraftiga ökningen av de långa sjukfallen, vilket kan leda till ökade utgifter, kommer regeringen att ingående ana- lysera vilka orsaker som ligger bakom kostnads- ökningen för sjukpenningförsäkringen. En sådan analys är bl.a. nödvändig för att kunna bedöma om det är en tillfällig uppgång eller inte. En annan oroande faktor är att försäkringskas- sans samordning av den arbetslivsinriktade reha- biliteringen inte fungerar tillfredsställande. Trots många goda samverkansprojekt kommer ofta re- habiliteringsinsatserna , som arbetsgivarna inte fullgör sina skyldigheter vad gäller rehabiliteringsutredningar. Dessa brister kan till viss del förklaras av de neddragningar som gjorts av de administrativa resurserna. Re- habiliteringsområdet har till följd av den brist- fälliga tillämpningen av lagstiftningen varit föremål för flera utredningar vilka resulterat i olika förslag. När remissbe- handlingen av förslagen avslutats finns ett till- räckligt underlag för att ett samlat grepp skall kunna tas på hela rehabiliteringsområdet. Rege- ringen avser därför att återkomma till i denna fråga. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 20 anvisas under anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. för . beräk- nas anslaget till 19 respektive 19 . A2 Förtidspensioner Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 13 590 000 1999 Förslag 37 896 000 2000 Beräknat 38 579 000 2001 Beräknat 40 019 000 Här redovisas utgifter för förtidspension från folkpensioneringen, pensionstillskott till förtids- pension och barntillägg till förtidspension samt allmän tilläggspension (ATP) i form av förtids- pension. Målet för anslaget är att ge ekonomisk trygg- het vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Utgiftsutvecklingen för förtidspensioneringen är beroende av flera olika faktorer. Till de vik- tigaste räknas de demografiska förhållandena, regeltillämpning och praxisutveckling, utveckling av ATP-nivån och basbeloppsutvecklingen. Ut- gifterna för förtidspensioner uppgick till , medan anslaget var beräknat till . Över- skridandet beror på att antalet förtidspensionärer ökat kraftigt, från 408 000 till 417 400 . Ökningen har till största delen skett i och det är antalet förtidspensioner som ökat medan antalet sjukbidrag i stället minskat. Att antalet förtidspensionärer ökat beror bl.a. på övergångsregler i samband med att de särskilda regler för försäkrade som är eller äldre avskaffades . Övergångs- regler i samband med införandet av nya kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension innebar också att antalet förtidspensions- ansökningar ökade kraftigt under slutet av . Dessa ansökningar handlades och många beviljades förtidspension. En annan faktor som väsentligt bidrog till överskridandet var införandet av inkomstprövad änkepension, vilket medförde att ett betydande antal kvinnor med formell rätt till både förtidspension och änkepension bytte folkpensionsförmånen från änkepension till för- tidspension. Antalet sjukbidrag har minskat beroende på att antalet nybeviljade och antalet "fortsatta" sjukbidrag minskat. Beslut om förtidspension har i ett antal ärendet fattats i stället för beslut om fortsatt sjukbidrag. De nya kriterierna för rätt till förtidspension har också medfört att an- sökningar om fortsatt sjukbidrag inte beviljats. Även ökningen av antalet långa sjukfall har sannolikt bidragit till att antalet nybevilja- de sjukbidrag är lågt. Utvecklingen visar på en liten minskning av antalet förtidspensionärer, som den genomsnittligt utbetalda för- tidspensionen sjunkit i en långsammare takt än vad som tidigare beräknats. Anslaget för inne- varande år bedöms komma att överskridas, dock inom ramen för anslagskrediten. Fr.o.m. kommer en ålders- pensionsavgift på att belasta om- rådet förtidspensioner. Detta redovisas under ett särskilt anslag A3 Förtidspensioner: Statlig ålderspensionsavgift. Regeringens överväganden Resultatinformation Efter den stora ökningen av antalet förtidspen- sionärer under föregående år, har ökningen under innevarande år avstannat. var antalet förtidspensionärer 417 400. I sep- tember visar preliminära siffror från RFV:s månadsstatistik att antalet förtidspensionärer sjunkit till ca 415 000. För den framtida utvecklingen av antalet för- tidspensionärer är den demografiska faktorn av stor vikt. De stora åldersgrupperna som är födda har börjat uppnå de åldrar då risken att bli förtidspensionär påtagligt ökar, vilket innebär att den grupp som kan ha rätt till sådan pension växer. Regeltillämpning och praxis är andra viktiga faktorer för antalsutvecklingen. Dessa faktorer är mycket svårbedömda, inte minst beroende på att effekterna av de nya kriterierna ännu är osäkra. Kostnadsutvecklingen påverkas också mycket av utvecklingen av medelbeloppet för förtidspen- sion. Medelbeloppet för ATP har långsiktigt ökat som en följd av bl.a. reallöneökningar och ATP-systemets allmänna tillväxt. Detta har sam- tidigt medfört att andelen med pensionstillskott har minskat. Medelbeloppet påverkas också av fördelningen mellan hel och partiell pension, där den långsiktiga trenden varit att andelen förtids- pensionärer med partiell pension ökar. Mellan har dock an- delen med partiell pension varit i stort sett oför- ändrad, vilket beror på att den stora grupp som beviljats förtidspension oftast fått hel pension. har uppbromsningen av nivån på medelbeloppet för folkpension fortsatt, som medelbe- loppet för ATP har minskat mätt i fast basbe- lopp. En orsak till att medelbeloppet för ATP har minskat är att andelen nybeviljade förtids- pensioner i har minskat kraftigt under innevarande år jämfört med . Ett annat skäl är att antalet nybeviljade förtidspensioner i de yngsta åldersgrupperna har ökat något. Unga förtidspensionärer har ofta låg eller ingen ATP. Även lågkonjunkturen har säkert påverkat nivån för ATP. Allt detta påverkar i sin tur antalet och medel- beloppet för pensionstillskott. Det förefaller också som om en större andel beviljas hel pen- sion . Utredningen (S1997:03) om ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, med uppgift att lämna förslag om ett nytt system för förtidspen- sion och sjukbidrag, avlämnade betänkandena Ohälsoförsäk- ringen trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) respektive Ohälsoförsäkringen Övergångsbe- stämmelser (SOU 1997:189). Efter remissbe- handing av dessa överlämnade regeringen i bör- jan av till proposition 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m. I propositionen föreslog regeringen vissa riktlinjer för utformningen av den del av ett reformerat system som gäller ersättning vid varaktig ar- betsoförmåga. Vidare redovisades den planerade fortsatta beredningen av frågan om reformering av hela systemet för ersättning vid långvarig me- dicinskt grundad arbetsoförmåga. Det reforme- rade systemet avses träda i kraft . har godkänt propositionen (bet. 1997/98:SfU11, rskr 1997/98:237). Slutsatser Regeringen ser allvarligt på utvecklingen inom området av flera skäl. Den kraftiga ökningen av de långa sjukfallen riskerar att leda till en ökning av antalet ansökningar om förtidspension. Med hänsyn till gällande regler och demografiska förhållanden med stora åldersgrupper födda finns en risk för en ökad volym av ansökningar om förtids- pension. bedömer därför regeringen att det inte är osannolikt att det sker en viss ök- ning av antalet förtidspensionärer. Vissa åtgärder har vidtagits för att motverka utvecklingen, bl.a. förändrade kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension. Dessa har enligt vad som tidigare redovisats haft en viss återhållande effekt på antalsutvecklingen.