prop · GM031D2 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommunalskatt 284,1 292,4 302,7 314,3 325,0 337,7 Avgifter till pensionssystemet m.m. 103,0 106,2 110,5 126,1 130,1 134,4 Statens periodiserade skatteintäkter 523,0 564,6 585,7 586,4 617,8 644,8 5.2 Statsbudgetens inkomster - kassamässig redovisning Regeringens förslag: Beräkningen av statsbudgetens inkomster för enligt bilaga 1 godkänns. 5.2.1 Nytt uppbördssystem och ändrad redovisning har systemen för uppbörd och redovisning ändrats. I det nya uppbördssystemet deklareras både innehållen källskatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt på en gemensam skattedeklaration. De deklarerade skatterna debiteras ett avräkningskonto (skattekonto) tillsammans med företagens och de enskilda näringsidkarnas fördebiterade preliminärskatter, medan de skattskyldigas inbetalningar krediteras kontot. Om kontot redovisar ett överskott gottskrivs den skattskyldige en intäktsränta medan en kostnadsränta debiteras vid underskott på kontot. stämmer av kontot vid varje månadsskifte då även betalningspåminnelser skickas ut i förekommande fall. På statsbudgeten redovisas både de debiterade skatterna och de betalningsdifferenser som uppstår när den skattskyldige har betalat in för lite eller för mycket jämfört med de skatter som har debiterats. Betalningsdifferenserna redovisas på en ny inkomsthuvudgrupp, 1600 Betalningsdifferenser. Den ändrade redovisningen innebär att de enskilda inkomsttitlarna ej blir strikt kassamässiga. Om en skattskyldig vid den årliga inkomsttaxeringen erhåller en kvarstående skatt redovisas denna på inkomsttiteln. I det gamla systemet gjordes redovisningen i stället mot inkomstiteln först i samband med inbetalningen av kvarskatten. För t.ex. juridiska personers inkomstskatt innebär detta att titeln gottskrivs kvarskatten i samband med debiteringen istället för som tidigare i samband med inbetalningen. Skillnaden mellan den inbetalda och den debiterade kvarskatten redovisas på . Tabell 5.8 visar hur redovisningen i det nu gällande systemet skiljer sig från redovisningen i det tidigare systemet. I exemplet antas att juridiska personer debiteras en kvarstående skatt om 800 vid taxering. Kvarskatten antas betalas . Tabell 5.8 och gällande redovisning på inkomsttitlar 1999 2000 1999 2000 1121 Juridiska personers inkomstskatt 800 Statsbudgeten totalt 0 800 0 800 Som framgår av tabellen är fördelningen mellan olika år av de totala inkomsterna på statsbudgeten oförändrad, medan redovisningen på enskilda titlar påverkas. Eftersom inkomsten bokförs på titeln i samband med debiteringen i den nya redovisningen, innebär det att inkomsterna på titeln är högre än i det gamla systemet. Detta får till följd att det blir svårt att jämföra enskilda titlar mot beräkningen till statsbudgeten , eftersom statsbudgeten då fastställdes enligt det gamla systemet. Det nya uppbördssystemet med räntor istället för avgifter kan även medföra ett ändrat betalningsbeteende hos de skattskyldiga. I det gamla systemet fanns inga skäl att göra en inbetalning av debiterade men ej inbetalda skatter mellan de tidpunkter då avgifterna höjdes. I det nya systemet räknas räntan per dag, vilket innebär att ju tidigare en inbetalning sker desto lägre blir kostnaden för den skattskyldige. 5.2.2 Skatteinkomster I tabell 5.9 redovisas skillnaden mellan statens skatteintäkter (periodiserade skatter) och statens skatteinkomster (kassamässiga skatter) . I tabell 5.10 finns en mer detaljerad redovisning av de olika titlarnas inkomster för åren 1997 2001. Tabell 5.9 Statens skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster Utfall Utfall/Prognos Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Statens periodiserade skatteintäkter 523,0 564,6 585,7 586,4 617,8 644,8 Tillkommande och avkortade skatter 0,1 0,5 0,1 0,5 0,5 0,5 Betalningsförskjutningar 5,0 -10,5 10,7 22,4 11,2 10,3 utjämningsavgift 21,0 20,7 21,3 21,3 21,3 21,3 Skatter m.m. på statsbudgeten 549,1 575,3 617,7 630,6 650,8 676,9 Tabell 5.10 Statsbudgetens inkomster Budgetår Utfall Prognos 1997 1998 1999 2000 2001 1000 Skatter m.m. 575,3 617,7 630,6 650,8 676,9 1100 Skatt på inkomst 109,8 111,2 118,1 107,0 115,0 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 41,8 37,8 39,9 38,3 40,4 1121 Juridiska personers inkomstskatt 63,3 67,8 72,9 63,5 69,4 Övriga inkomstskatter 4,7 5,6 5,2 5,2 5,2 1200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter 193,4 209,3 227,2 239,8 249,9 varav Inkomster 299,5 320,1 353,8 370,0 384,4 Utgifter (överföringar till AP-fonden) 106,1 110,8 126,6 130,2 134,5 1300 Skatt på egendom 23,3 34,9 39,5 37,3 36,0 varav 1310 Skatt på fast egendom 15,3 24,0 27,8 25,4 23,8 1320 Förmögenhetsskatt 3,6 5,1 5,7 5,8 6,1 1341 Stämpelskatt 2,6 3,9 4,2 4,3 4,4 Övriga egendomsskatter 1,8 1,8 1,7 1,7 1,8 1400 Skatt på varor och tjänster 228,2 239,9 242,1 251,1 260,6 varav 1411 Mervärdesskatt 150,3 160,3 162,6 170,2 178,4 1424 Tobaksskatt 7,7 7,2 6,5 6,4 6,4 1425 Alkoholskatt 9,9 9,8 9,8 9,8 9,8 1428 Energiskatt 46,9 49,4 50,2 50,8 52,0 1452 Annons- och reklamskatt 1,2 1,2 1,1 1,1 1,1 1460 Skatt på vägtrafik 6,2 6,1 6,1 6,2 6,3 1471 Tullmedel 3,5 3,3 3,0 3,0 2,9 Övriga skatter på varor och tjänster 2,5 2,6 2,8 3,7 3,7 1500 Utjämningsavgift 20,7 21,3 21,3 21,3 21,3 1600 Betalningsdifferenser 0 1,1 -17,5 -5,7 -5,9 2000 Inkomster av statens verksamhet 38,9 39,2 32,1 36,8 33,9 varav 2411 Inkomster av statens aktier 13,1 11,8 6,6 6,5 6,2 3000 Inkomster av försåld egendom 15,8 22,4 15,0 9,0 0,0 varav 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 15,7 22,3 15,0 9,0 0,0 4000 Återbetalning av lån 3,2 2,9 3,1 2,7 2,8 5000 Kalkylmässiga inkomster 6,8 5,2 5,3 5,3 5,3 6000 Bidrag m.m. från EU 8,2 9,7 10,2 9,6 9,3 7000 Extraordinära medel från EU 0,7 0,3 0,0 0,0 0,0 Statsbudgetens totala inkomster 648,9 697,3 696,4 714,2 728,2 Fysiska personers inkomstskatt Av tabell 5.10 framgår att de kassamässiga skatteinkomsterna från fysiska personer varierar relativt kraftigt mellan åren. En stor del av förklaringen ligger i de nya redovisningsprinciper som skattekontot medför. Enligt den nya redovisningen ökar inkomsterna med . De underliggande kassamässiga inkomsterna minskar dock 1999 med . Detta förklaras av den ändrade skiktgränsen för statlig inkomstskatt, förslagen om skattereduktion och överförd statlig inkomstskatt samt att större delen av den sänkta fastighetsskatten påverkar titeln först . ökar de underliggande inkomsterna med . De ökade inkomsterna beror dels på att de tillfälliga skattesänkningarna upphör, dels på att den sänkta fastighetsskatten enbart påverkar med enkel effekt detta år medan den påverkar med dubbel effekt, dvs. sänkningarna avseende både 1998 och 1999. Juridiska personers inkomstskatt Även juridiska personers kassamässiga inkomster påverkas i betydande grad av den nya redovisningen. Den i tabell 5.10 redovisade förändringen ger således en felaktig bild av den kassamässiga utvecklingen mellan åren. Om dessa effekter exkluderas minskar inkomsterna med . Förklaringen är att företagen har gjort stora fyllnadsinbetalningar avseende . Den tillfälliga sänkningen av fastighetsskatten på hyreshus antas påverka inkomsterna först . Övriga inkomstskatter Övriga inkomstskatter utgörs av lotteriskatt, kupongskatt, ofördelbara inkomstskatter samt beskattning av tjänstegruppliv. Inkomsterna beräknas sammanlagt till 1998. Inkomsterna minskar till 1999, vilket förklaras av att ofördelbara inkomstskatter minskar till följd av övergången till skattekonto. Övriga skatteinkomster är i stort sett oförändrade . Socialavgifter och allmän pensionsavgift Inkomsterna 1998 beräknas till och utgifterna till . Utgifterna avser omföring av medel till ålderspensionssystmet och t.o.m. delpensionsfonden. Nettoinkomsterna inom denna inkomsthuvudgrupp uppgår således till . beräknas nettoinkomsterna öka med . Av ökningen förklaras av att delpensions- och arbetsskadeavgiften bruttoredovisas. Resterande ökning förklaras av lönesummans utveckling. beräknas inkomsterna öka med . Mervärdesskatt Även denna inkomsttitel påverkas av de nya redovisningsprinciper som skattekontot medför. Inkomsterna från mervärdesskatten beräknas för uppgå till , varav bidraget från kommunsektorn beräknas till . En tidigareläggning av omföringar av mervärdesskatt från fysiska och juridiska personers inkomstskatt har höjt inkomsterna med . Omföringarna, som har gjorts , kommer att göras . Det innebär att omföringar avseende kommer att ske . antas inkomsten från mervärdesskatt öka med en procent och 2001 med . Skatt på tobak I enlighet med det förslag som presenterades i vårpropositionen sänktes skatten på cigaretter . Styckeskatten sänktes från till medan den del av skatten som är relaterad till detaljhandelspriset höjdes från till . Skattesänkningen har inneburit lägre priser på cigaretter, vilket har förbättrat förutsättningarna för en minskad konsumtion av obeskattade cigaretter. Inkomster från tobaksskatt beräknas uppgå till 1998, vilket innebär att prognosen är oförändrad jämfört med vårens prognos. antas inkomsterna minska till , för att därefter avta svagt i enlighet med en långsiktig trendmässig minskning av den totala tobakskonsumtionen. Skatt på alkohol Även prognosen för skatt på alkohol är oförändrad jämfört med föregående prognostillfälle. beräknas de sammanlagda inkomsterna från alkoholskatterna uppgå till . Spritkonsumtionen antas minska . Konsumtionen av vin och öl antas däremot öka något vilket innebär att de sammanlagda inkomsterna från skatt på alkohol kommer att vara oförändrade . Energiskatt Inkomsterna från de olika energi- och koldioxidskatterna beräknas uppgå till . 2001 beräknas inkomsterna från skatt på energi öka från till . Den minskande bensinförbrukningen påverkar inte enbart inkomsterna innevarande år, utan även övriga prognosår. Detta motverkas bl.a. av en ökad förväntad användning av oljor som ökar inkomsterna . Indexeringen av skattesatserna ökar inkomsterna och . Reklamskatt Inkomsterna från reklamskatten beräknas för uppgå till . beräknas inkomsterna till , vilket är lägre än i beräkningen till vårpropositionen. Förändringen förklaras av att har beslutat att slopa reklamskatten för reklamtrycksaker , vilket varaktigt beräknas minska inkomsterna med . Tullmedel Tullmedlen beräknas uppgå till , vilket är lägre än beräknat till vårpropositionen. Minskningen beror bl.a. på internationella överenskommelser inom tullområdet. Tullinkomsterna kommer av denna anledning även fortsättningsvis att minska 2001. Övriga skatteinkomster Bland övriga titlar kan nämnas att inkomsterna från försäljningsskatt på motorfordon nu beräknas uppgå till för åren 1999 2001. Detta är en minskning med sedan vårpropositionen och förklaras av den per avskaffade försäljningsskatten på tunga fordon. Utjämningsavgift Den kommunala utjämningsavgiften beräknas samtliga år uppgå till . Avgiften påverkar inte statsbudgetens saldo eftersom motsvarande belopp betalas från utgiftssidan. Betalningsdifferenser Det belopp som redovisas under inkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser utgörs av restförda skatter, betalningsförskjutningar samt överbetalningar, se tabell 5.11. Inkomsterna beräknas till 1998 och utgörs av egna inbetalningar av preliminär skatt, avseende , som görs av fysiska personer. beräknas inkomsterna uppgå till netto minus . Av dessa utgörs av skatter som har restförts till kronofogdemyndigheten, medan resterande del är skatter som har debiterats, men ännu ej har betalats av de skattskyldiga. Av betalningsdifferensen avser fysiska personers inkomstskatt och juridiska personers inkomstskatt. Det stora differensen 1999 är av engångskaraktär och uppstår vid övergången från det gamla till det nya redovisningssystemet. minskar beloppet till minus . Eftersom det nya uppbördssystemet innebär nya definitioner av kvarstående och överskjutande skatt kan prognosen för dessa avvika relativt mycket från utfallen i samband med taxering. Även om så sker kommer dock inte statsbudgetens totala inkomster att förändras, eftersom den nya redovisningen endast medför omfördelningar mellan olika inkomsttitlar på statsbudgetens inkomstsida. Tabell 5.11 Betalningsdifferenser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 Totalt 1,1 -17,5 -5,7 -5,9 varav restförda skatter -1,4 -2,5 -5,3 -5,1 varav betalnings- förskjutningar -15,0 -0,4 -0,8 5.2.3 Övriga inkomster Övriga inkomster består av inkomster av statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, återbetalning av lån, kalkylmässiga inkomster, bidrag från EU samt extraordinära medel från EU. Inkomsterna, som framgår av tabell 5.10, varierar relativt mycket under prognosåren beroende på olika stora försäljningar av statlig egendom. Den klart dominerande inkomsthuvudgruppen är inkomster av statens verksamhet. Inkomster av statens verksamhet Till inkomsttitlar med de största inkomsterna hör inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet, aktieutdelningar, finansieringsavgift från arbetslöshetskassor, försäljningsinkomster och böter. Inkomsterna beräknas uppgå till 1998, vilket är i nivå med utfallet . minskar inkomsterna till vilket har flera orsaker. inlevererade överskott beräknas minska med till . Inkomster från statens aktier beräknas minska med till och inkomster från beräknas minska med . Skattetillägg och förseningsavgifter beräknas till . Dessa inkomster redovisades tidigare som en del av fysiska personers inkomstskatt. ökar inkomsterna med till . inlevererade överskott beräknas öka med jämfört med . Räntor på skattekontot ökar med och ersätter i princip den tidigare kvarskatteavgiften samt räntan på överskjutande skatt för fysiska och juridiska personer. minskar inkomsterna med . Den största minskningen, , avser inleveranser från . Inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom utgörs av försäljningar av statens aktier och beräknas uppgå till 1998. har tidigare fattat beslut om att delpensionsfonden skall avskaffas. Fondkapitalet, som uppgår till , skall enligt beslut föras till statsbudgeten och redovisas på inkomsttiteln 3312, Övriga inkomster av försåld egendom. Åren 1999 2000 beräknas försäljningar ge inkomster på 15 respektive . Från och med beräknas inga försäljningar ske. Återbetalning av lån Återbetalningar av lån utgörs till största delen av återbetalningar av studiemedel. De totala återbetalningarna beräknas uppgå till 1998 och till 1999. Budgetåren 2000 2001 beräknas betalningarna uppgå till 2,7 respektive . Kalkylmässiga inkomster Kalkylmässiga inkomster beräknas 1998 uppgå till och avser till största delen statliga pensionsavgifter. Andra stora inkomsttitlar är avskrivningar på fastigheter och komplementkostnader hos uppdragsmyndigheter. Inkomsterna är tämligen konstanta under hela prognosperioden. Bidrag från EU Bidrag från EU beräknas uppgå till 1998, varav avser infasningsrabatten. beräknas inkomsterna uppgå till . beräknas inkomsterna uppgå till 9,6 respektive . 5.2.4 Jämförelse med vårpropositionen I samtliga jämförelser med vårpropositionen i nedanstående avsnitt exkluderas effekten av den ändrade redovisningen (se avsnitt 5.2.1). I vårpropositionen beräknades skatteinkomsterna uppgå till medan övriga inkomster beräknades uppgå till . Skatteinkomsterna beräknas nu uppgå till . Ökningen förklaras till största delen av högre inkomster från fysiska personers inkomstskatt och mervärdesskatt (se diagram 5.1). De ökade inkomsterna från mervärdesskatten förklaras dock av omföringar från fysiska och juridiska personers inkomstskatt. Även inkomster från juridiska personers inkomstskatt och från socialavgifter ökar, medan egendomsskatter och övriga skatter minskar. Diagram 5.1 Jämförelse med vårpropositionen Miljarder kronor beräknas skatteinkomsterna uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med beräkningen till vårpropositionen. Inkomster från juridiska personers inkomstskatt samt inkomster från socialavgifter och egendomsskatter ökar samtliga . Inkomster från mervärdesskatt och övriga skatter minskar . Det senare förklaras främst av lägre inkomster från skatt på energi. beräknas skatteinkomsterna till , vilket är lägre än i beräkningen till vårpropositionen. Inkomster från fysiska personers inkomstskatt samt inkomster från socialavgifter ökar jämfört med . Inkomster från juridiska personers inkomstskatt samt inkomster från egendomsskatter och mervärdesskatt minskar. Minskningen i inkomster från egendomsskatter avser den sänkta fastighetsskatten, från av taxeringsvärdet, för småhus och bostadsdelen i flerfamiljsfastigheter. Inkomster från övriga skatter minskar . Orsaken är även här lägre förväntade inkomster från skatt på energi. 5.2.5 Socialavgifter - ändrad titelredovisning I samband med övergången till det nya pensionssystemet sker relativt omfattande förskjutningar i avgiftsuttaget mellan de olika arbetsgivaravgifterna. I tabell 5.12 redovisas avgifterna med respektive avgiftssats . Motsvarande ändringar sker även för egenavgifterna. Som en följd av ändringarna görs ett antal titel- ändringar på statsbudgetens inkomstsida. De nya avgifterna redovisas på inkomsttitlarna 1212 Efterlevandepensionsavgift, 1222 Föräldraförsäkringsavgift och 1251 Ålderspensionsavgift, netto (namnändring från Tilläggspensionsavgift, netto). Dessutom ändras namnet på inkomsthuvudgruppen 1200 från Socialavgifter och allmänna egenavgifter till Socialavgifter och allmän pensionsavgift. Utöver dessa förändringar upphör inkomsttitlarna 1231 Barnomsorgsavgift, 1241 Utbildningsavgift samt 1451 Reseskatt. Eftersom lagen om särskild avgift för svavelhaltigt bränsle upphör vid utgången av 1998 (SFS 1998:946) så slopas även inkomsttiteln 1429 Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle. Tabell 5.12 Socialavgifter 1998 och 1999 Procent 1,70 Sjukförsäkringsavgift 7,90 7,50 Föräldraförsäkringsavgift 6,40 Allmän löneavgift 4,48 8,04 Delpensionsavgift 0,20 Arbetsskadeavgift 1,38 1,38 Arbetsmarknadsavgift 5,42 5,84 Totalt 33,03 33,06 1,70 Sjukförsäkringsavgift 8,66 8,23 Föräldraförsäkringsavgift 6,40 Allmän löneavgift 4,48 8,04 Delpensionsavgift 0,20 Arbetsskadeavgift 1,38 1,38 Arbetsmarknadsavgift 3,30 3,30 Totalt 31,25 31,25 6 Utgifter åren 1999 2001 6 Utgifter åren 1999 2001 6.1 Takbegränsade utgifter 6.1.1 Ramar för utgiftsområden Regeringen presenterade ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 2001. godkände förslaget (bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318). I detta kapitel presenterar regeringen en reviderad fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 1999 2001. I bilaga 1 presenteras regeringens budgetförslag för fördelat på utgiftsområden och anslag. Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 6.1. Förändringar av anslagsbehållningar beräknas enligt tabell 6.1. Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2000 och 2001 godkänns som riktlinje för regeringens budget- arbete. Utgifternas fördelning på utgiftsområden påverkas av en ändrad bedömning av den allmänna ekonomiska utvecklingen och av de nya förslag och politiska prioriteringar som redovisas i denna proposition (förslagen har sammanfattats i avsnitt 4.3). Beräkningarna tar också hänsyn till de förändringar av utgiftsramarna som föranleds av ålderspensionsreformen. Beräkningarna av fördelningen på utgiftsområden är baserade på nu kända förutsättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen, volymutveckling och gällande regelsystem och skall betraktas som preliminära. Tekniska justeringar görs en preliminär beräkning av löne- och prisökningen på anslagen för förvaltningsändamål. Den preliminära beräkningen har, till skillnad från den definitiva, tidigare gjorts med hjälp av ett lönekostnadsindex som inte beaktat produktivitetsutvecklingen. Detta har korrigerats så att även den preliminära beräkningen tar hänsyn till produktivitetsutvecklingen. Som ett resultat av denna förändring har utgiftsområdesramarna justerats ned med sammantaget ca och ca jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. De områden som främst berörs av korrigeringen är utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 6 Totalförsvar samt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Nedjusteringarna innebär inte att berörda utgiftsområden tillförs mindre medel utan endast att den preliminära beräkningen av utgiftsområdesramarna nu bättre speglar den definitiva beräkningen. I budgetpropositionen anmälde regeringen att en teknisk justering hade genomförts av de utgiftsområdesramar som omfattar anslag för förvaltningsändamål. Justeringen var föranledd av en av tidigare beslutad förändring av finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU:1, rskr. 1996/97:53). I efterhand har regeringen konstaterat att ett fel i underlaget förelåg varför en korrigering nu har genomförts av berörda utgiftsområdesramar för . Korrigeringen innebär att berörda anslag ökas med sammanlagt . De ökade utgifterna täcks av motsvarande inkomster på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter. Nya beräkningar tyder på att ytterligare justeringar kan bli nödvändiga. Slutlig avstämning kan dock göras först . En slutlig justering av anslagen för förvaltningsändamål kan därför göras först . Justeringen av anslagen har ingen effekt på statsbudgetens saldo eftersom inkomsterna ökar i motsvarande grad. Däremot kommer utgiftstaken att behöva höjas. Höjningen orsakas enbart av transaktioner inom staten och är att betrakta som en teknisk justering. Ålderspensionsreformen påverkar utgifterna inom följande 11 utgiftsområden: 6 Totalförsvar, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur samt 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Ålderspensionsreformens effekter på dessa utgiftsområden redovisas utförligt i bilaga 3. Övriga förändringar Vid sidan av de ovan nämnda tekniska justeringarna av ramarna för vissa utgiftsområden förklaras nedan övriga större förändringar av utgiftsområdesramarna åren 1999 2001 i förhållande till beräkningarna i den ekonomiska vårpropositionen. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökar med , vilket förklaras av att medel engångsvis tillförs polisväsendet. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg redovisas nu lägre utgifter åren 1999 2001. Detta beror på att anslaget Bidrag till läkemedelsförmånen lagts på en nominellt oförändrad nivå över tiden i avvaktan på de förhandlingar om läkemedelsförmånen som pågår med . Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas nu högre utgifter . Sjukskrivningarna har ökat vilket kan få effekter på utgifterna även . Osäkerheten kring sjukskrivningarna är emellertid mycket stor, varför regeringen noga kommer att följa utvecklingen. Inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom beräknas nu högre utgifter åren 1999 2001. De högre utgifterna beror dels på regelförändringar inom bostadstillägget för pensionärer, vilket påverkar utgifterna samtliga år, dels på att pensionerna räknas upp av prisbasbeloppet i stället för, som tidigare, . Utgifterna inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är nu betydligt högre än beräknat i den ekonomiska vårpropositionen. Detta beror dels på ökade utgifter 1999, dels på den aviserade höjningen av de allmänna barnbidragen med och ytterligare . Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas nu lägre utgifter än i den ekonomiska vårpropositionen vilket beror på att antalet deltagare i åtgärder nu beräknas vara mindre. Utgiftsökningen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande förklaras av att kostnader för att infria sina garantiåtaganden nu beräknas bli högre än i vårpropositionen.