prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Bidraget skall stimulera skolor i invandrartäta områden att hitta nya vägar att bidra till elevernas språkutveckling. Utbildningsinsatser för vuxna Regeringen har beslutat att rikta särskilda utbildningsinsatser för lågutbildade och arbetslösa vuxna samt för invandrare och sfi- studerande främst i storstadsregionerna. per helår föreslås med början för att ge möjlighet till praktik kombinerad med svenskundervisning för vuxna invandrare. Syftet är att invandrare som har en yrkesutbildning från sitt hemland skall få möjlighet att praktisera inom sitt yrkesområde i kombination med svenskundervisning. Praktiken ger invandrare möjlighet att använda det svenska språket i ett yrkesmässigt sammanhang och erfarenhet att utöva yrket i en svensk miljö. För att öka andelen invandrare i vuxenutbildningen och i avser regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med representanter från berörda storstadskommuner. Arbetsgruppen skall ges i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till motivationsskapande insatser och i samarbete med kommuner bedriva samarbetsprojekt och stimulera erfarenhetsutbyte. Det nationella centrumet för sfi och svenska som andraspråk vid i kommer att få i uppdrag att i samverkan med utveckla IT- baserade läromedel för svenska som andraspråk och sfi. för detta avsätts för . Det är av stor vikt att läromedel för invandrarundervisningen utvecklas och att man tar tillvara de framsteg som görs inom multimediaområdet. En utveckling av IT- baserade läromedel förbättrar de studerandes studieresultat och gör dem mer förtrogna med datoranvändning. 6.5.4 Vuxenutbildning i utveckling Den successiva reformeringen av den samlade vuxenutbildningen har påbörjats och omfattar genom samtliga kommuner i landet. har mötts av ett mycket stort intresse både hos målgrupperna för satsningen, dvs. vuxna som helt eller delvis saknar treårig gymnasieutbildning, och i kommunerna. Tillströmningen av sökande är mycket stor, vilket både kommunrapporterna och ansökningarna om studiestöd visar. Ett stort antal kommuner har under det första verksamhetsåret mer än väl uppnått de volymmål som satts upp och bedömer en fortsatt stor tillströmning och för . Kommunernas ansökningar om statligt stöd för tyder på att ambitionerna i kommunerna är fortsatt höga. Regeringen har också givit i uppdrag att i samråd med , och ansvara för uppföljning och insamling av data från kommunerna rörande . Rapporteringen skall ske halvårsvis och redovisas respektive . I samband med ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.1996/97:284) beslutade om en utökning av satsningen med ytterligare 10 000 platser , 1998 och 1999. Antalet årsstudieplatser uppgår till 105 500 vad avser bidrag till kommunerna. I vårpropositionen 1998 anmälde regeringen sin avsikt att stimulera kommunerna att genomföra utbildning inom . Kommunernas redovisningar visar att sommarkurserna 1998 motsvarar 9 200 heltidsplatser . Regeringen beräknar i budgeten för , i enlighet med beslut, medel för en fortsatt utbyggnad av för . kommer att omfatta totalt 128 550 platser, varav 10 000 platser inom folkbildningen och 12 000 platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Av platserna till kommunerna för avser 5 000 platser grundläggande vuxenutbildning och återstoden gymnasial vuxenutbildning. Grundläggande vuxenutbildning är en skyldighet. Regeringen bedömer dock att i likhet med vad som gällt det angeläget att tillfälligt underlätta för de kommuner där lett till kraftigt ökad efterfrågan också på grundläggande vuxenutbildning och där behoven är störst. Reformeringen av vuxenutbildningen Ett viktigt mål med är att satsningen skall leda till en reformerad vuxenutbildning, för att denna skall kunna svara mot de krav som ställs på utbildning för vuxna i ett kunskapssamhälle. För att detta skall ske krävs att en ökad tyngd läggs på utvecklingen av utbildningens innehåll, pedagogik, organisation och arbetsformer. Kommunerna har genom rekryterat stora grupper vuxna till studier delvis med annan bakgrund än vad deltagare i komvux traditionellt haft. Detta har ställt stora krav på flexibilitet och nytänkande i kommunerna. Samverkan mellan olika utbildningsanordnare och med arbetsmarknadens parter har utvecklats. Kommunerna har också ansvar för uppföljning och utvärdering av verksamheten och kommer att behöva utveckla detta ytterligare. Regeringen vill stödja förnyelsen av vuxenutbildningen genom en satsning på vuxenpedagogisk utveckling. Lärarna måste finna former för att ta till vara och vidareutveckla den kunskap och kompetens som de vuxenstuderande redan har. Kreativitet, kritisk analys och självständigt kunskapssökande måste stimuleras och det i sin tur kräver en pedagogisk/metodisk förnyelse. Regeringen har därför avsatt totalt för för särskilt riktade insatser för att stärka lärare inom den samlade vuxenutbildningen i att utveckla metodik och pedagogik anpassade för vuxnas lärande. överlämnar en handlingsplan för vuxenutbildningen som en grund för den fortsatta reformeringen. har fått i uppdrag att ansvara för nationella fristående utvärderingar av . som modell och metod har på uppdrag av utvärderats av Statskontoret. Enligt utvärderingen har genomförandet av med en särskild delegation i varit kostnadseffektivt och givit snabba effekter. Dialogen mellan staten och kommunerna har varit intensiv och omfattande. Utvärdering som syftar till att kartlägga de studerandes upplevelse av har på uppdrag av genomförts av . Utvärderingen visar att av deltagarna är mycket eller ganska tillfredsställda med sina studier. skall följa utvecklingsarbetet i kommunerna och lämna delrapporter och 1999 så att regeringen successivt skall kunna vidta åtgärder som bidrar till att påskynda förnyelsen av vuxenutbildningen. Kommitténs förslag om den framtida vuxenutbildningen skall inlämnas till regeringen . I samband med delrapport (SOU 1998:51) inbjöd regeringen kommuner, organisationer och myndigheter att komma med synpunkter och förslag på betänkandet och på den fortsatta reformeringen av vuxenutbildningen. har i tilläggsdirektiv (dir 1997:104) fått i uppdrag att se över funktionshindrade deltagares situation inom alla former av vuxenutbildning. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att i utvecklingsplanen återkomma med inriktningen av den framtida vuxenutbildningen. Kvalificerad yrkesutbildning Som ett led i regeringens breda satsning på utbildning pågår försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (KY). Försöksverksamheten leds av kommittén för kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén skall vidare svara för uppföljning av verksamheten samt ansvara för att en från kommittén oberoende utvärdering kommer till stånd. Kommittén skall lämna en slutrapport senast . Målet med verksamheten är att pröva nya eftergymnasiala utbildningar med nya pedagogiska former och nya anordnare. Utbildningen skall förena en praktisk inriktning med fördjupning av de teoretiska kunskaperna. Under en tredjedel av utbildningstiden genomförs utbildningen som lärande i arbete. Intresset för att anordna KY-utbildningar har varit mycket stort. Utbildningarnas nära koppling till arbetslivet och den flexibla organisationsformen gör dessutom att de snabbt kan svara mot arbetsmarknadens efterfrågan. I enlighet med vad som angavs ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) anslås medel för en ökning av antalet platser från 8 800 till 12 000 platser . Försöksverksamheten har, som också angavs i vårpropositionen, förlängts t.o.m. . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten skall övergå i reguljär verksamhet. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga senast . Kompletterande skolor Den av regeringen tillkallade utredaren med uppdrag att se över det statliga stödet till kompletterande skolor (dir.1997:42) överlämnade sitt betänkande Fristående utbildningar med statlig tillsyn inom olika områden (SOU 1998:11). I betänkandet föreslås bl.a. att det statliga stödet till dessa skolor fortsättningsvis skall administreras av . Betänkandet har varit föremål för remissbehandling . Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag med anledning av betänkandet . Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med och se över principerna för det statliga åtagandet vad gäller flygutbildningarna. Utredningen skall bl.a. ge svar på vilka utbildningar som skall vara högskolans ansvar och vilka som kan bedrivas inom det offentliga skolväsendet respektive som kompletterande skola. Uppdraget skall redovisas . Distansutbildning för vuxna Distansutbildning och IT har fått en allt större betydelse för utveckling av flexibla former för lärande inom hela utbildningsväsendet inte minst inom folkbildning och vuxenutbildning. Statens skolor för vuxna (SSV) har en strategisk roll för att utveckla distansundervisningen och skall medverka till att bredda kommunernas användning av distansutbildning i syfte att öka utbildningsutbudet och skapa tillgänglighet. En särskild kommitté, (), har haft regeringens uppdrag att lämna förslag som kan främja en ökad användning av distansmetoder i utbildningen. DUKOM presenterade sitt slutbetänkande Flexibel utbildning på distans (SOU 1998:64). Regeringen avser att återkomma till om SSV:s framtida utformning och dess roll i utvecklingen av distansutbildningen. 6.6 Övriga frågor Försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i Bakgrund Försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i bedrivs . Verksamheten pågår i , och . Den förberedande dansundervisningen sker samordnad med vanlig grundskoleundervisning efter en jämkad timplan. Bestämmelser om försöksverksamheten finns i förordningen (SKOLFS 1991:15) om försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i . På gymnasienivå finns en utbildning till yrkesdansare, som är förlagd till . har på uppdrag av regeringen utvärderat försöksverksamheten. Utvärderingen visar bl.a. att avstegen från ordinarie timplan är så stora att danseleverna inte får betyg i vissa ämnen. Antalet ämnen där eleverna saknar betyg varierar mellan två och fyra beroende på var utbildningen anordnas. I samtliga tre skolor saknar eleverna betyg i idrott och hälsa och i övrigt kan betyg saknas i bild, slöjd och teknik. För urval bland behöriga sökande till gymnasieskolan gäller fr.o.m. att meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. För danseleverna innebär de nya urvalsreglerna att de vid intagningen till gymnasieskolan inte kunnat konkurrera med sina betyg. I stället har de varit hänvisade till intagning via den fria kvoten, vilket anses missgynna danseleverna. Av utvärderingen framgår att nästan hälften av eleverna söker andra utbildningar än yrkesdansarutbildningen. Den reglering som enligt tydligast avviker från den obligatoriska skolans allmänna föreskrifter gäller möjligheten att avråda elever från fortsatt dansundervisning. Enligt , som är positivt till en permanentning av försöksverksamheten, bör principen för avrådan förtydligas i syfte att stärka elevers och målsmäns rättsliga ställning. Regeringens förslag: Försöksverksamheten med förberedande dansundervisning övergår i permanent verksamhet. En kommun som anordnar sådan undervisning skall ha rätt att få ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Regeringen ges vidare ett bemyndigande att meddela föreskrifter om avvikelser från timplan. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens bedömning är den förberedande dansundervisningen viktig och utgör ett väsentligt inslag i de förutsättningar som bör finnas för att vidmakthålla och utveckla svensk danskonst på en kvalitativt hög nivå. Att behålla nuvarande kvalitet i svensk danskonst är ett kulturpolitiskt intresse. Regeringen vill också framhålla att den förberedande dansundervisningen i och utbildningen av kvalificerade yrkesdansare i gymnasieskolan utgör hela rekryteringsbasen för nationella balettensembler. Det är därför angeläget att försöksverksamheten kan övergå till en permanent verksamhet. Erfarenheterna av försöksverksamheten visar dock att i vissa avseenden bör bestämmelserna för den förberedande dansundervisningen ses över. Regeringen har för avsikt att meddela föreskrifter om att förberedande dansundervisning skall få anordnas som permanent verksamhet i i , och i årskurserna 4 9. Det bör få ankomma på att fastställa timplan och kursplaner för undervisningen. Utvärderingen visar att den stora jämkning av timplan som danseleverna haft i försöksverksamheten behövs för att upprätthålla utbildningens kvalitet. Det innebär att danseleverna även fortsättningsvis inte kommer att kunna få betyg i vissa ämnen. Regeringen anser att danseleverna bör ges samma möjligheter som andra elever att få tillträde till gymnasieskolan. Regeringen avser därför att införa en bestämmelse av den innebörden att också elever som deltagit i förberedande dansundervisning i skall kunna tas in på betygsurval. Vidare anser regeringen att betyg alltid skall sättas i idrott och hälsa. När det gäller frågan om att avråda en elev från att delta i fortsatt dansundervisning vill regeringen i samband med en permanentning av verksamheten ta bort den möjligheten för skolorna. Regeringen anser att huvudregeln måste vara att en elev, som efter omfattande inträdesprov bedöms kunna klara undervisningen, måste ha rätt att gå kvar under återstoden av grundskoletiden. En permanentning av verksamheten kräver enligt regeringens mening vissa ändringar i skollagen (1985:1100). Det gäller dels frågan om avvikelser från timplanen, dels frågan om interkommunal ersättning. Enligt 4 kap. 3 a § skollagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer göra begränsade avvikelser från timplanen, om det finns särskilda skäl. Med hänsyn till att det behövs relativt stora avvikelser från timplanen i den förberedande dansundervisningen bör regeringen ges ett bemyndigande att för särskilda utbildningar meddela föreskrifter om sådana avvikelser. När det gäller frågan om interkommunal ersättning kan det konstateras att en kommun i vissa fall har rätt till ersättning om den i sin grundskola tar emot en elev från en annan kommun. Bestämmelser om detta finns i 4 kap. 8 och 8 a §§ skollagen. Enligt regeringens mening bör en kommun som tar emot en elev till förberedande dansundervisning ha rätt till samma ersättning från elevens hemkommun som enligt 4 kap. 8 § gäller i fråga om elever som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Dock skall vid fastställande av kostnaderna hänsyn tas till utgående statsbidrag till dessa utbildningar. Bestämmelsen bör tas in i 4 kap. 8 § skollagen. I likhet med vad som gällt under försöksverksamheten bör de kommuner som anordnar dansundervisning inte vara skyldiga att sörja för kostnadsfri skolskjuts för eleverna. Eftersom den nya regeln om interkommunal ersättning föreslås bli intagen i 4 kap. 8 § bör hänvisningen dit i 4 kap. 7 § sista stycket ändras. Bestämmelserna bör träda i kraft . har regeringen för dansundervisning på grundskolenivå och för utbildning för yrkesdansare under anslaget Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola beräknat totalt . Det bör ankomma på regeringen att under nämnda anslag besluta om medel för den fortsatta verksamheten. 6.7 Revisionens iakttagelser () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom verksamhetsområdet har endast Sameskolstyrelsen erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen för . Anledningen härtill är att Sameskolstyrelsen avgivit sin årsredovisning för sent samt att samtliga ledamöter inte undertecknat densamma. RRV har även lämnat revisionsrapport beträffande Sameskolstyrelsen. Dessutom har RRV lämnat revisionsrapport beträffande några ytterligare myndigheter. Regeringen har beslutat om åtgärder med anledning av RRV:s iakttagelser. Regeringens bedömning och vidtagna åtgärder avseende Sameskolstyrelsen, Statens skola för vuxna i och Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling framgår under respektive anslag. 6.8 Anslag A1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 275 000 1999 Förslag 270 481 2000 Beräknat 287 519 1 2001 Beräknat 292 263 1 1 Motsvarar 282 482 tkr prisnivå. är statlig sektorsföreträdare på skolområdet. Målet för är att genom uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete, särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samt nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för att de mål och riktlinjer förverkligas för förskola, skola och vuxenutbildning, som och regeringen har fastställt. övertog myndighetsansvaret för det som är förskolan, förskoleklassen och skolbarnsomsorgen. Som en följd av regeringens beslut om den nationella utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112) har roll och ansvar för att säkra kvalitet och likvärdighet i undervisningen utvecklats och förtydligats. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . har minskat sitt överskott med jämfört med föregående år. Överskottet beror på att successivt byggt upp sin organisation, omorganiserat fältorganisationen och i samband med dessa organisationsförändringar under haft ett flertal vakanta tjänster. har fått kraftigt vidgat ansvarsområde genom att myndighetsansvaret för förskolan och skolbarnsomsorgen tillförts verket och genom uppdrag från regeringen angående nationella kvalitetsgranskningar. Ansvaret för att administrera och följa överfördes vidare till . Med anledning av de ökande åtagandena och de uppdrag regeringen lämnat i regleringsbrevet gör den bedömningen att överskottet kommer att förbrukas . har i budgetunderlaget hemställt om ett tillskott på för att kunna bibehålla en oförändrad verksamhetsnivå trots rationaliseringar och förenklingar i verksamheten och som en följd av breddat verksamhetsområde, ökade arbetsuppgifter samt förväntat högre lokalkostnader. Regeringens överväganden Resultatinformation organisation består av en central del i och en fältorganisation som täcker landet. hade 236 fast anställda , varav 109 arbetade inom fältorganisationen. Antal årsarbetskrafter har varit väsentligt högre genom projektanställningar i främst fältorganisationen och projektet i utveckling. har verksamhet intensifierats för att påskynda den lokala utvecklingen mot ett mål- och resultatstyrt system. Arbetet med att säkra undervisningens kvalitet och likvärdighet står i fokus. Målet för uppföljningsprogrammet är att tillgodose statsmakternas behov av kunskap om skolans villkor, kostnader och resultat. Statistikprodukterna sprids till politiskt och administrativt ansvariga för skolverksamheten i kommunerna och har gjorts tillgängliga på Internet och skoldatanätet. Produkterna är efterfrågade och uppskattade. Jämförelsetal och andra uppgifter från rapporterna används bl.a. i budgetberedningen i kommunen och vid utarbetande av skolplaner. Studier visar t.ex. att av alla skolledare läser rapporterna Jämförelsetal. Målet för utvärderingsprogrammet är att främja skolans utveckling mot de nationella målen genom att förse stat och skolhuvudmän med kunskap om skolans kvalitet och utveckling samt genom att skapa och tillgängliggöra utvärderingsbaserat underlag för en saklig debatt om skolan lokalt och nationellt. har utvärderat hur skolhuvudmännen tar ansvar för att genomföra reformeringen, vilka resultat som nås och vilka konsekvenser reformeringen kan få för elever med studiesvårigheter. Bland annat har fem gymnasieprogram utvärderats med avseende på hur väl utformning och elevresultat överensstämmer med intentioner och mål. En ökad uppmärksamhet hos skolhuvudmännen kan konstateras som en följd av arbete med att hos kommunerna öka kunskapen om hur styrning av skolan går till. Resultat från utvärderingen av gymnasieskolan används i arbetet med översyn av kursplaner. bedriver ett omfattande utvecklingsarbete som redovisas i årsredovisningen. Ett antal kursplaner har reviderats och en databas med kursplaner har introducerats. Ett stort antal rektorsseminarier har hållits kring bl.a. skolreformernas genomförande. ger stöd till skolutveckling och har fortsatt den omfattande satsningen på lokal skolutveckling inom sju prioriterade områden som inleddes . Utvärdering av reformstödjande skrifter visar att av rektorerna anser att de är bra och fyller en viktig funktion. Lärarna känner sig dock generellt mindre berörda. Utvärdering av reformstödjande seminarier visar att av de tillfrågade rektorerna och lärarna anser att seminarierna hade givit idéer till arbetet på den egna skolan och ett ökat intresse för reformarbetet. () har i sin rapport skolutveckling statens roll och ansvar (1998:26) granskat hur de statliga ambitionerna att åstadkomma en utveckling i den enskilda skolan kommit att realiseras. RRV anser därvid bl.a. att bör ompröva sina strategier i syfte att stödja det lokala utvecklingarbetet i skolan. RRV:s rapport baserar sig på fallstudier och enkäter i nio kommuner och kommunförbund i sex regioner samt intervjuer med företrädare för , och lärarhögskolor. har i enlighet med regleringsbrevet ökat sin tillsynsverksamhet. Den genomförda tillsynen och uppföljningen av tillsynsbesluten visar att kommunerna generellt tar kritik på stort allvar. Tillsynsbesluten uppmärksammas i massmedia och får på så sätt även en förebyggande effekt. Antalet anmälningar till låg på ungefär samma nivå 1997 som året innan. Handläggningstiden för tillsynsbesluten är cirka . Regeringen anser det angeläget att handläggningstiden i tillsynsärenden kortas, vilket också är målsättning. Målet för forskningsprogrammet har varit att fördela medel till forskning inom skol- och utbildningsområdet, stödja etablering av nätverk av forskare samt stödja publicering och främja nyttjande av forskningsresultat. har enligt uppdrag i regleringsbrevet redovisat sin strategi för att nå ut till skolväsendets personal med relevanta forskningsresultat. Ett särskilt policyprogram har tagits fram: Kunskapsnyttjande och forskningsanvändning Strategier för roll i kunskapsöverföringen mellan forskningen och skolan. deltar också i internationellt samarbete, t.ex. inom , , och . Resultatbedömning ger i årsredovisningen en utförlig redovisning av sitt arbete under de olika programmen för att uppnå verksamhetsmålen. har genom sitt arbete inom de olika programmen aktivt bidragit till en mycket god kunskap om det svenska skolväsendets utveckling, resultat m.m. redovisar ett antal nyckeltal för verksamhet, vilket är positivt. Det är dock önskvärt att försöker utveckla och kommentera nyckeltalen. Regeringen förutsätter att ökar och utvecklar sin analys av inhämtade uppgifter, värderar och kommenterar skolans och vuxenutbildningens måluppfyllelse för att ge en samlad bild av skolväsendet. Resultat av stöd till skolutveckling och resultat av forskningsverksamhet kan ofta avläsas först . Det är dock viktigt att så långt möjligt återföra resultat till skolhuvudmännen och till regeringen. bör vidare sträva efter att ge en helhetsanalys av prestationernas effekter kopplat till resursfördelningen mellan verksamhetsprogrammen. bör kommentera vilken strategi som legat till grund för resursfördelningen mellan programmen i syfte att optimera effekten av insatser för måluppfyllelsen i skolan. Slutsatser Regeringen aviserade genom Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) en förändrad och tyngre roll för som sektorsföreträdare för skolområdet. Särskilda utbildningsinspektörer för kvalitetsgranskningar har tillsatts. Proposition om Läroplan för förskola (prop. 1997/98:93) och proposition om Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) har lämnats till . Arbetet med att utveckla skolan fortsätter i enlighet med regeringens tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Riktlinjerna i handlingsplanen för vuxenutbildningen skall tillsammans med det särskilda uppdrag regeringen givit , med anledning av att verket övertagit ansvaret för , ligga till grund för fortsatta arbete med .