prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft samt för utveckling av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. /96 anvisades till tolfte huvudtitelns reservationsanslag E7 Insatser för ny energiteknik. Resultatinformation energipolitiska program De investeringsstöd som infördes inom ramen energipolitiska program för biobränslebaserad kraftvärme, solvärme och vindkraft avslutades . Det särskilda program som inrättades för utveckling av ny teknik för elproduktion med biobränsle avslutades . Resultatet av stöd till solvärme har tidigare redovisats till (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Något ytterligare investeringsstöd till solvärme har inte utbetalats och därför behandlas enbart stödet till vindkraft och biobränsle i detta sammanhang. Stöd till solenergi behandlas under anslaget B4 Energiforskning. Driftdata från vindkraftsprojekten framgår i tabell 4.6. Tabell 4.6 Vindkraft i 1995 1996 1997 Totalinstallerad effekt( MW) 35 64 105 121 Elproduktion TWh 0,07 0,11 0,14 0,20 Antal verk 157 219 303 334 Tillkommande verk 62 84 31 84 Av tabellen framgår att har antalet aggregat mer än fördubblats och den totala installerade effekten för de svenska vindkraftverken mer än trefaldigats. Denna utveckling kan sannolikt till största delen tillskrivas det statliga programmet. har även driftsstatistik för åren 1994/95 1996/97 för biobränslebaserad kraftvärme inom ramen energipolitiska program redovisats till regeringen. Detta visas i tabell 4.7. Tabell 4.7 Biobränsleeldade kraftvärmeverk Kraft- värme Ång- turbin 94/95 Gas- motor 94/95 Kraft- värme Ång- turbin 95/96 Gas- motor 95/96 Kraft- värme Ång- turbin 96/97 Gas- motor 96/97 Antal anläggninga r 6 11 9 17 13 19 Installerad eleffekt 125 4 286 12 321 13 Beräknad elproduktion (GWh) 597 28 1 122 79 1 294 81 Producerad el (GWh) 360 24 1 165 61 1 201 66 Producerad värme (GWh) 1 233 40 3 129 94 3 430 99 Tillgänglig- het elproduktion 94 82 95 75 96 80 Av tabellen framgår att den årliga elproduktionskapaciteten i anläggningarna uppgår till drygt 1 200 GWh, dvs. Sex av de sammanlagt 45 projekt som beviljats bidrag har ännu inte slutredovisats. Dessa förväntas tas i drift 1997/98. För flertalet av de 45 projekten har det statliga stödet inneburit en väsentlig tidigareläggning av investeringen. Tekniken är ännu inte helt färdigutvecklad, i synnerhet vad gäller gasmotorer som drivs med röt- eller deponigas. Detta har medfört att tillgängligheten i vissa fall har varit låg för dessa anläggningar. Däremot visar tabellen att tillgängligheten nu är mycket god för konventionella ångturbinanläggningar, vilka i allmänhet drivs med fasta biobränslen i form av skogsavfall och sågverksavfall. energipolitiska program Det femåriga omställningsprogram som delvis inleddes under omfattar investerings- och teknikupphandlingsstöd för biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft, småskalig vattenkraft samt konvertering och anslutning av eluppvärmda villor till fjärrvärmesystemet och eleffektminskande åtgärder. Investeringsprogrammen avsågs huvudsakligen träda i kraft . De förordningar som reglerar stöden blev dock godkända av utifrån gemenskapens regler för statsstöd först /98, varför verksamheten ännu inte givit några omfattande resultat. Den förordning som styr upphandlingsstödet granskas av kommissionen. Bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme Drygt 20 ansökningar om bidrag har inkommit till . De ansökta beloppen uppgår sammanlagt till , vilket är avsevärt högre än det belopp, , som har anvisats för investeringsstödet under den femåriga programperioden. har två anläggningar beviljats bidrag, I skall uppföras en fluidiserad bädd för skogsavfall och rester från sågverk. Anläggningen har en eleffekt på 14,2 MW. Den andra anläggningen, som skall förläggas till Sala- , har en eleffekt på 9,9 MW och skall eldas med skogsbränslen, bark och spån. Bidrag till investeringar i vindkraftverk har t.o.m. beviljat bidrag för 115 vindkraftsaggregat med en total effekt på 75,4 MW och en beräknad årsproduktion på el. Det sammanlagda beviljade bidragsbeloppet är . Ytterligare ansökningar om sammanlagt ca behandlas på . Inom ramen för de medel som anvisats för bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor finansierar ett antal programanknutna projekt med syfte att öka möjligheten för vindkraft att utnyttjas på ett miljöanpassat och kostnadseffektivt sätt. Exempel på sådana projekt är vindkraft i harmoni med landskapet, inventering av områden med riks-intresse för vindkraft och etablering av vindkraft i områden av intresse för försvaret. Bidrag till investeringar i småskaliga vattenkraftverk Knappt 20 ansökningar om bidrag har inkommit. Dessa ansökningar bereds på , men något beslut om bidrag har ännu inte fattats. Beställningsbemyndiganden Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 4.8. Tabell 4.4 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 76 837 - - Nya förpliktelser 180 000 673 163 - - Infriade förpliktelser* -103 163 -180 000 -135 000 -435 000 Utestående förpliktelser 76 837 570 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 705 000 570 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 215 000 Omfördelning -80 000 Förslag 1999 135 000 Enligt energipolitiska beslut är målet för bidraget till investeringar i vindkraftverk en ökad årlig elproduktion från landbaserad vindkraft med . Bidraget till investeringar i småskalig vattenkraft bedömdes leda till att en ökad årsproduktion om el skulle kunna tillkomma . Bidraget till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme bedömdes medföra en kraftvärmeutbyggnad motsvarande ca el . Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. Regeringen anser att en omfördelning av ramanslaget över bör göras. En större del av anslaget bör användas under senare delen av perioden. Det innebär att anslagsbeloppet under vart och ett av minskas med , jämfört med de beräknade anslagsbelopp som angavs i budgetpropositionen , för att sedan ökas med under vart och ett av . I detta sammanhang bör nämnas att omfördelningen inte hindrar myndigheten från att fatta beslut i bidragsärenden. Genom de beställningsbemyndiganden som regeringen föreslår kommer beslut att kunna fattas, även om utbetalningarna senareläggs. B3 Åtgärder för effektivare energianvändning Tabell 4.9 Tusental kronor 57 698 1999 Förslag 65 000 2000 Beräknat 65 000 2001 Beräknat 115 000 1 Detta avser det på tilläggsbudget uppförda ramanslaget A 6 Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Anslaget disponeras för åtgärder för en effektivare energianvändning i enlighet med riktlinjerna energipolitiska beslut. Anslaget omfattar teknikupphandling, information, utbildning, provning, märkning och certifiering samt energirådgivning. ansvarar för samtliga delverksamheter utom provning, märkning och certifiering som ansvarar för. Förordning för teknikupphandling har anmälts till för granskning av dess förenlighet med statsstödsreglerna. anvisades till reservationsanslaget A1 Vissa åtgärder för effektivare användning av energi. På tilläggsbudget anvisades till ramanslaget A6 Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Anslagssparandet års ramanslag A6 Provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning har överförts till ramanslag B3 Åtgärder för effektivare energianvändning. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår information och utbildning, teknikupphandling av energieffektiv teknik, provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt energirådgivning. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. Resultatinformation energipolitiska program I samband med energipolitiska riktlinjer anslogs medel för åtgärder i syfte att stimulera till en effektivare energianvändning. (SOU 1994:40) granskade bl.a. resultatet av den del av energipolitiska program som omfattade effektivare energianvändning. Kommissionen konstaterade att det är svårt att med säkerhet kvantifiera det totala resultatet av de satsningar som genomförts inom programmet för effektivare energianvändning. En slutsats som framkom genom de utvärderingar som gjordes var att det finns behov av att ytterligare utveckla rutiner för resultatmätning och utvärdering av denna typ av energipolitiska åtgärder. Det är därvid viktigt att insatser för energieffektivisering genomförs utifrån ett systemperspektiv. 1997 genomförde 21 teknikupphandlingar. Av dessa var 9 inom bostadssektorn, 5 inom lokalsektorn, 2 inom transportsektorn och 5 inom industrisektorn. Resultatet av teknikupphandlingarna har framför allt varit att en pågående utveckling har förstärkts och att introduktion av en viss teknik har tidigarelagts. I något fall har teknikupphandling lett till att marknaden förskjutits mot mer energieffektiva produkter medan i andra fall projekten inte haft någon påverkan utöver den pågående teknikutvecklingen. Det är svårt att uppskatta i vilken omfattning de produkter som varit föremål för teknikupphandling har spridits på marknaden. Enligt beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) om riktlinjer för energipolitiken skall de tidigare årens insatser för effektivare energianvändning fortsätta i delvis nya former. Det nya anslaget avser åtgärder för effektivare energianvändning och skall i kombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för energieffektivisering bidra till att ytterligare minska användningen av el och öka hushållningen med energi. energipolitiska program Teknikupphandling, information, utbildning Verksamheten omfattar teknikupphandling, demonstration och aktiviteter i syfte att sprida resultat av teknikupphandlingar. har genomfört fem teknikupphandlingar. Spridning av resultaten har skett genom trycksaker, press och på mässor. Verksamheten är sådan att resultaten blir synliga först på . Teknikupphandlingarna som sådana har ofta resulterat i produkter med högre energieffektivitet jämfört med de produkter som fanns tillgängliga på marknaden före teknikupphandlingen. Undersökningar visar också att det finns en trend mot ökad energieffektivitet hos produkter på marknaden. Men det är svårt att urskilja betydelsen av teknikupphandlingarna i förhållande till andra faktorer. Som framgått ovan finns det ett behov av att utveckla rutiner för resultatmätning och utvärdering av denna typ av verksamhet. har på uppdrag av regeringen påbörjat ett sådant arbete. har dessutom deltagit i internationellt samarbete framför allt inom EU. Provning, märkning, certifiering En annan viktig del av verksamheten är provning och märkning. , som ansvarar för provning och märkning har genomfört provningar av 13 typer av produkter. Provningarna har omfattat både energiförbrukning och andra kvalitetsaspekter. har också följt upp butikernas och leverantörernas efterlevnad av den obligatoriska energimärkningen. har spridit den kunskap som byggts upp inom verksamheten genom tidskrifter, informationsblad, deltagande i kurser och konferenser. Verksamheten med provning och märkning har pågått . Även för denna verksamhet blir effekterna synliga först på . Det är därför inte möjligt att ännu se resultatet av verksamheten. energirådgivning Fler än 250 kommuner har sökt bidrag . Av inkomna ansökningar framgår att flertalet av kommunerna samverkar i syfte att få största möjliga nytta av bidraget. Beställningsbemyndiganden Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 4.10. Tabell 4.10 Bemyndiganden Tusental kronor 1999 beräknat 2000 beräknat 2001- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 7 330 - - Nya förpliktelser -88 000 -10 330 -11 000 Utestående förpliktelser 21 330 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 21 400 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1998 90 000 Omfördelning . 25 000 Förslag 1999 65 000 Regeringen bedömer att det finns förutsättningar att bedriva en ändamålsenlig verksamhet Regeringen anser att en omfördelning av ramanslaget över tidsperioden 2002 bör göras. En större del av anslaget bör användas under senare del av perioden. Det innebär att anslagsbeloppet under vart och ett av minskas med , jämfört med de beräknade anslagsbelopp som angavs i budgetpropositionen , för att sedan öka med under var och ett av . I detta sammanhang bör nämnas att omfördelningen inte hindrar myndigheten från att fatta beslut i bidragsärenden. Genom de beställningsbemyndiganden som regeringen föreslår kommer beslut att kunna fattas även om utbetalningarna senareläggs. B4 Energiforskning Tabell 4.11 Tusental kronor 289 000 1999 Förslag 398 056 2000 Beräknat 404 950 2001 Beräknat 412 519 Anslaget disponeras för bidrag till stöd för forskning och utveckling på energiområdet. , , , och disponerar delar av anslaget. ansvarar för redovisningen av den verksamhet som finansieras över anslaget. Förordningen (1998:222) om stöd till energiforskning trädde i kraft den 15 ju ni 1998. I förordningen finns bestämmelser om stöd till energiforskning i enlighet med energipolitiska beslut. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd till energiforskning, forskning om energisystemet, forskningsamarbete med länderna i och etanolproduktion från skogsråvara. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr 21, bet. 1997/98: NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2004. Ramen fördelas enligt följande. avser energiforskning, avser forskning om energisystemet och avser forskningsamarbete med länderna i samt avser etanolproduktion från skogsråvara. Resultatinformation har totalt fördelats till energiforskning. Anslaget används i huvudsak till att finansiera forskning vid universitet och högskolor. Stöd över anslaget täcker vanligen av projektkostnaderna. Viss medfinansiering från andra statliga finansiärer och samfinansiering från näringslivet förekommer dock. Över anslaget finansieras fem s.k. kompetenscentra. Dessa kompetenscentra skall bidra till att skapa goda geografiskt sammanhållna forskningsmiljöer. Bl.a. har ett särskilt för elkraftteknik inrättats. Detta skall utvärderas med avseende på verksamhetens relevans och inomvetenskapliga kvalitet . Stöd till forskning, utveckling och demonstration rörande bränsleceller och supraledare finansieras över anslaget. Verksamheten bedöms bidra till att föra fram bränsleceller till kommersiella anläggningar i energisystemet fram emot . Verksamhetens relevans och inomvetenskapliga kvalitet skall utvärderas . Verksamhet rörande supraledare syftar till att bygga upp kunskap om högtemperatursupraledning för nya framtida elkomponenter. Över anslaget finansieras ett treårigt vindkraftsprogram på . Programmet bedöms bidra till kunskapsuppbyggnad inför nya satsningar på bl.a. havsbaserad vindkraft. Programmet omfattar forskning och utveckling rörande vindkraftsmeteorologi, aerodynamik, strukturdynamik, el- och reglerteknik, akustik samt sociotekniska aspekter. Stöd till forskning på solcellsområdet är inriktat på den s.k. tunnfilmstekniken. Insatserna omfattar inledningsvis grundforskning. Arbetet bedrivs med utgångspunkten att mer tillämpad industriell forskning skall bedrivas senare . Insatserna förväntas att bidra till att sänka produktionskostnaderna för solcellsmoduler. Den nya tekniken förutses innebära att solel ska kunna produceras för per kWh exklusive lagring. Forskning om energisystemet Den arbetsgrupp som Närings- och har tillsatt för att utforma en plan för utvärdering av det energipolitiska programmet skall redovisa sitt uppdrag . Utvärderingsplanen är utgångspunkten för de allmänna energisystemstudier, det internationella samarbete och den kompetensutveckling som skall finansieras över anslaget. En annan utgångspunkt är den utvärdering av programmet för allmänna energisystemstudier som har genomfört . Forskningssamarbete med länderna i Östersjö- regionen redovisade ett program som är inriktat på forsk- ningsamarbete i närområdet. Verksamheten avses att bedrivas inom tre delprogram. Ett nationellt forsknings- och utvecklingsprogram planeras, inriktat på klimatpolitiska frågor som t.ex. handel med utsläppsrätter och gemensamt genomförande. De två övriga delprogrammen inriktas på ett direkt forskningssamarbete med länderna i . Ett viktigt mål för dessa delprogram är att medverka till att forskningskompetens byggs upp inom ett antal nyckelområden för och samarbetsländerna. Etanolproduktion från skogsråvara har beslutat om ett forsknings- och utvecklingsprogram vars övergripande mål är att ta fram tekniskt och ekonomiskt underlag för en ny etanolprocess baserad på skogsråvara prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Inom ramen för programmet finansieras stöd till grundläggande forskning och processutveckling på högskolenivå vid ca tio institutioner med tyngdpunkten vid och tekniska högskola. Viktiga problemområden är såväl förbehandling och hydrolys av råvara som jäsning, biproduktsutnyttjande och processteknisk utveckling. En förprojekteringsstudie av en pilotanläggning för att tillverka etanol ur skogsråvara har initierats vid Energicentrum Norr, . Vid en pilotanläggning skulle sådan etanolproduktion kunna studeras och utvecklas. Kun-skapsuppbyggnaden är nödvändig för att kunna gå vidare och bygga en fullskaleanläggning. Beställningsbemyndiganden har bemyndigat regeringen att i samband med stöd till energiforskning göra åtaganden även efter det akuella budgetåret. Sådana bemyndiganden behövs även för för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings- och utvecklingsarbetet. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 4.12. Tabell 4.12 Bemyndiganden Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 79 850 170 697 186 123 - - Nya förpliktelser 246 546 304 426 1 117 814 - - Infriade förpliktelser* -155 699 .-289 000 -351 937 -398 056 -553 944 Utestående förpliktelser 170 697 186 123 952 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 235 000 870 000 952 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 320 000 Överföring till A1 : Förvaltningskostnader -10 0001 Återföring från A1 : Förvaltningskostnader 10 000 Ökning enligt det energipolitiska beslutet 70 000 Pris- och löneomräkning 8 056 Förslag 1999 398 056 1 Denna överföring var ej inkluderad i det beräknade anslagsbelopp som redovisades i budgetpropositionen Enligt energipolitiska beslut skall insatserna för forskning och utveckling bidra till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig samhällsutveckling. Såväl den tillämpade som den grundläggande energiforskningen skall bidra till denna utveckling. Den internationella forskningen skall bevakas för att resultaten skall kunna utnyttjas nationellt. I beslutet betonades också vikten av energisystemforskning och metoder för datainsamling, analys och prognoser som viktiga komponenter för en framgångsrik energipolitik. Ett forsknings- och utvecklingssamarbete skall inledas med länderna i på energiområdet. Vidare skall insatserna bidra till att sänka produktionskostnader för etanol baserad på cellulosahaltiga råvaror. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. B5 Energiteknikstöd Tabell 4.13.Anslagsutvecklingen Tusental kronor 100 000 1999 Förslag 130 000 2000 Beräknat 130 000 2001 Beräknat 130 000 1 Varav 510 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Anslaget disponeras för stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher. Forskningsinsatser som är strategiska för teknikutvecklingen skall genomföras i samverkan mellan staten och näringslivet. Förordningen (1998:653) om statligt stöd till energiteknik trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till ny energiteknik i enlighet med energipolitiska beslut. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher. beslut om energipolitiken och statsbudgeten för innebar en förstärkning av Energiteknikfonden då en ekonomisk ram för anslaget om sammantaget för perioden - 2004 godkändes. Utan att på något sätt ändra inriktning på verksamhetens omfattning beslutade i beslutet om 1998 års ekonomiska proposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr 1997/98:317) att den från Energiteknikfonden finansierade verksamheten skall finansieras direkt över det här aktuella ramanslaget som disponeras av . Anslaget bör fortsatt bidra till att främja konkurrensneutralt samarbete. Det finns ett behov av att formerna för kunskapsöverföring mellan forskningssamhället, energiproducenterna och de företag som utvecklar energiteknik förstärks och vidareutvecklas. Bidrag från anslaget bör även i fortsättningen kunna lämnas med högst av kostnaden för investeringar eller forskningssamarbete. Undantagsvis bör dock energiforskningsanslaget liksom kunna kombineras med stöd från det här aktuella anslaget så att den totala stödnivån blir högre. Det kan gälla för utveckling av samhällelligt angelägen teknik där den ekonomiska drivkraften saknas för företagen på kort sikt. Resultatinformation har totalt fördelats från energiteknikfonden. Anslaget används till att finansiera forskning vid universitet och högskolor, samt tillämpad branschgemensam forskning vid institut och företag. En nära samverkan med näringslivet har eftersträvats och samfinansiering från näringslivet av de totala programkostnaderna är vanligast förekommande. Viss medfinansiering från andra statliga finansiärer förekommer dessutom. har sammantaget fördelats från Energiteknikfonden. Sedan fonden avskaffades och anslaget inrättades har betalats ut från anslaget. Stöd till demonstration av bl.a. ny teknik för överföring av elkraft och nya koncept för gasturbinsystem finansieras över anslaget. Målet är att stödet till demonstration på kort sikt skall bidra till att göra ny teknik med tekniska och miljömässiga fördelar konkurrenskraftig med traditionell teknik. Ett exempel på branschgemensam forskning som får statligt stöd inom ramen för anslaget är ett forskningsprogram rörande materialteknik för termiska processer. Det statliga stödet på motiveras bl.a. av att energianläggningars prestanda, ekonomi och miljöpåverkan är starkt materialberoende. Detta är av gemensamt intresse för kraft-industrin samt material- och utrustningsindustrin som finansierar av programmet.