prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Arbetet att utvärdera och säkra utbildningens kvalitet och likvärdighet är en nyckelfråga och kommer att stärkas ytterligare genom inrättande av . De mål som fastlagts för bör gälla även , dock med de förändringar som blir en följd av instruktionsändringar och inspektionsnämnden. arbete skall ske med den inriktning som presenterades i den nationella utvecklingsplanen och som sedan har följts upp i främst tiopunktsprogrammet och i uppdraget till rörande . skall inom sitt ansvarsområde aktivt främja och säkra uppfyllelsen av de nationella målen. Därvid skall särskilt verksamhetens kvalitet och likvärdighet hävdas. bör fortsatt intensifiera sitt arbete att stödja kommunerna i reformarbetet och stärka kommunernas förmåga att genom egen uppföljning, utvärdering och tillsyn styra sin skola och sin vuxenutbildning. Regeringen anser att bör få använda sitt anslagssparande för det utvidgade verksamhetsområde verket fått avseende barnomsorg och utbildningsinspektörer. För genomförande av tiopunktsprogrammet har regeringen föreslagit särskilda medel. För inspektionsnämnd och utbildningsinspektörer beräknar regeringen ytterligare att tillföras anslaget för . Genom inrättande av inspektionsnämnden, i vilken de särskilda utbildningsinspektörerna kommer att ingå, ökas uppgifter och resurser för det nationella kvalitetssäkringsarbete som startat genom utbildningsinspektörerna. Ytterligare ett viktigt steg tas i kvalitetssäkringsarbetet. Nämnden beräknas starta sitt arbete , varför endast halvårseffekt beräknats för . Vidare beräknar regeringen 2001 för arbete med utveckling av nationella prov. Regeringen har även beräknat för övertagande av det administrativa ansvaret för . I övrigt är det regeringens bedömning att kan fullgöra sina utvidgade uppgifter inom ramen för tilldelade medel. bör även för få rätten att disponera högst under sitt ramanslag för att stödja forskning under ramanslaget A3 Forskning inom skolväsendet. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 236 995 Pris- och löneomräkning 4 463 Justering av 23 Ökat resursbehov 23 000 Överföring från UO 1, anslaget C1 6 000 Förslag 1999 270 481 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Anslaget beräknas för uppgå till och för till . A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 1999 Förslag 297 736 2000 Beräknat 291 376 2 2001 Beräknat 297 423 2 1 Inklusive det för uppförda ramanslaget A4 Genomförande av skolreformer. 2 Motsvarar 285 635 tkr prisnivå. Det övergripande syftet med verksamheterna under anslaget är att utveckla de nationella mål- och styrdokumenten och att ge stöd och stimulans till skolväsendets och förskolans utveckling mot de nationella målen. Från anslaget bekostas dels rektorsutbildning och kompetensutveckling för skolans personal, dels utvecklingsarbete (kursplaner, betygskriterier), visst produktionsstöd till läromedel och bidrag till vissa organisationer. Medlen används också till övergripande projekt inom områden såsom IT, jämställdhet och miljö. En jämförelse mellan budget och utfall visar att tilldelade medel inte till fullo utnyttjats. Vidare fanns vid utgången av reservationer under de från /96 uppförda reservationsanslagen A4 Stöd för utveckling av skolväsendet () och A6 Fortbildning m.m. (). Det beror delvis på att samtliga de områden inom ramen för projektet i utveckling, som valt att stödja särskilt , kommit igång senare än beräknat. Även andra utvecklingsprojekt har i en del fall startat senare än beräknat. En stor del av det uppkomna överskottet beräknas att tas i anspråk under detta budgetår, bl.a. till följd av att de olika projekten kommit i gång och bedöms bli färdiga . Regeringens överväganden Resultatinformation De statliga insatserna för att stödja skolutveckling inriktas mot att - utveckla de nationella mål- och styrdokumenten så att de fortlöpande svarar mot krav på aktualitet och funktionalitet samt lämna förslag om förändringar i mål eller regelsystem där så bedöms nödvändigt, - stödja reformering av skolväsendet med särskild tonvikt på områden som bedöms som kritiska i reformeringen eller där svårigheter uppstått, - främja skolväsendets utveckling mot de nationella målen inom områden som antingen utifrån analys av undersökningsresultat är eller kan bli problemområden, eller som bör samordnas nationellt eller som särskilt lyfts fram i läroplanerna. beskriver i årsredovisningen det omfattande arbete verket bedriver med medel från detta anslag. Kursplaner, nationella mål- och styrdokument har reviderats och arbete pågår med en total översyn av mål- och styrdokumenten. ger stöd till genomförande av skolreformer, bl.a. genom seminarier från centralt och från fältenheterna och genom skriftigt material. Ett omfattande referens- och kommentarmaterial och kunskapsöversikter utarbetas. En stor del av anslaget omfattar stöd till kompetensutveckling av skolans personal och skolutveckling. Från anslaget bekostas den statliga rektorsutbildningen, vilken varit föremål för utvärdering . bidrar till utvecklingen av IT- användningen genom kunskapsproduktion och erfarenhetsspridning. Genom Skoldatanätet har en viktig och operativ roll i utvecklingen av IT-användningen i skolorna och bidrar till att ge skolorna goda förutsättningar i deras arbete att implementera IT i undervisningen. bedriver ett nödvändigt och viktigt arbete med medel från detta anslag. redovisar i årsredovisningen effekter av sina reformstödjande skrifter, fältenheternas seminarier, den statliga rektorsutbildningen och stöd till IT-utvecklingen. Slutsatser skall bedriva verksamheterna under anslaget med i huvudsak samma inriktning som . Ökad tyngdpunkt bör dock ges på utvecklingsinsatser som ett led i den successiva reformeringen av vuxenutbildningen till följd av . bör försöka öka sin redovisning av prestationer och effekter av verkets arbete att ge stöd till skolutveckling och kompetensutveckling av skolväsendets personal och personal inom barnomsorgen. Ett omfattande reformarbete pågår inom skolområdet. Reformarbetet omfattar främst integrationen skola förskola, höjd kvalitet i grund- och gymnasieskolan samt vuxenutbildningen. En utveckling pågår också att öka samarbetet mellan barnomsorgen, skolan och vuxenutbildningen i kommunerna med högskolan inom ramen för regionala pedagogiska utveck- lingscentra. Inom ramen för tilldelade medel bör på olika sätt stödja detta förändringsarbete. Från anslaget bör beräknas för till i , som, enligt vad som redovisats i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165), kommer att få i uppdrag att i samverkan med utveckla IT-baserade läromedel för svenska som andraspråk och för sfi. Anslaget föreslås tillföras medel för tiopunktsprogrammet avseende kostnader för kontakter med arbetslivet, satsningar på naturvetenskap, teknik och miljö, kostnader i samband med införandet av gymnasieexamen samt satsning för att främja kulturen i skolan. Sammanlagt beräknas för dessa insatser. En viss del av medlen för tiopunktsprogrammet bör stå till regeringens förfogande för senare beslut om fördelning. Under det för uppförda ramanslaget A4 Genomförande av skolreformer har särskilda medel anvisats för införandet av den nya gymnasieskolan. Dessa medel upphör i sin helhet vid utgången av . Regeringen förordar därför att nämnda anslag upphör och att av kvarvarande medel för skolreformer på nämnda anslag samt medel som avser genomföranderesurs för lärlingsutbildning förs över till anslaget A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg. Även anslagssparandet från anslaget A4 bör föras över till detta anslag. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 19998 163 360 Pris- och löneomräkning 3 463 Ökat resursbehov 87 000 Överföring från anslaget A 4 43 913 Förslag 1999 297 736 beräknas anslaget uppgå till och för till . Härvid har bl.a. vissa omdisponeringar gjorts beträffande medlen för tiopunktsprogrammet mellan detta anslag och anslaget A1 i förhållande . A3 Forskning inom skolväsendet Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 8 040 2000 Beräknat 8 176 1 2001 Beräknat 8 340 1 1 Motsvarar 8 040 tkr prisnivå. forskningsprogram skall på vetenskaplig grund öka kunskapen om det svenska skolväsendets förutsättningar och resultat samt nyttiggörandet av denna kunskap. stöd till forskning skall inriktas mot områden av särskild betydelse för skolväsendet och förskoleområdet. När det gäller stöd till forskning beträffande skolsituationen för elever med funktionshinder skall det ges i samråd med i skolan. Från anslaget fördelas medel till forskning inom skol- och utbildningsområdet. stöder etablering av nätverk av forskare. Vidare stöder verket publicering och främjar nyttjandet av forskningsresultat. hemställer om att anvisas för forskningsverksamhet . Detta innebär en ökning av anslaget med . Föreslaget belopp motsvarar kostnader för pågående verksamhet och redan gjorda åtaganden samt kunskapsöversikter och information om forskningsnyttjande och användning i form av seminarier och konferenser. En uppbyggnad av verksamhet riktad mot förskola, fritidshem etc. bör enligt verket inledas. Eftersom anslaget är ett ramanslag har reservationen som fanns på anslaget vid utgången av /96, förts upp under ett äldre anslag. Reservationen utgjorde vid utgången av . Denna beräknas förbrukas . Regeringens överväganden Resultatinformation anslag för forskning var föremål för en kraftig besparing inför . har efter regeringens medgivande bedrivit fortsatt forskningsverksamhet med utnyttjande av andra tillgängliga medel inom . Den nu begärda ökningen av anslaget motiveras av osäkerheten om möjligheterna att utnyttja reserverade medel på samma sätt som varit möjligt , då ca tillskjutits från anslaget A1 . Forskning är en verksamhet som ofta förutsätter långsiktig planering och genomförande, vars resultat endast kan bedömas på lång sikt. Skolforskningen har hög aktualitet. Forskningsanknytningen till skolan har diskuterats mot bakgrund av den förändrade lärarrollen och förutsättningar för utveckling av skolans verksamhet, men även forskningens betydelse för lärarutbildningen och som en del i utvecklingen av regionala pedagogiska utvecklingscentra. För att främja nyttjandet av forskningsresultat har enligt uppdrag i regleringsbrevet för utarbetat ett särskilt policyprogram för att nå ut till skolväsendets personal med relevanta forskningsresultat. skall enligt uppdrag i regleringsbrevet redovisa en plan för inriktning av sin framtida forskningsverksamhet samt samarbete med övriga forskningsorgan. Redovisningen skall lämnas . Slutsatser Regeringen beräknar anslaget till forskningsverksamhet till för . Regeringen är inte beredd att föreslå utökade resurser i avvaktan på redovisning av en plan för verkets framtida forskningsverksamhet. får dock använda maximalt från ramanslaget A1 för att fortsätta påbörjad forskningsverksamhet för om verket så bedömer erforderligt. beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . A4 Program för IT i skolan Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 340 000 2000 Beräknat 515 850 1 2001 Beräknat 688 443 2 1 Motsvarar 500 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 650 000 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att de medel om totalt för en satsning på informationsteknik i skolan som regeringen har beräknat ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20, rskr 1997/98:318) fördelas med , år 2 000 och . Medlen föreslås anvisas under ett särskilt ramanslag benämnt Program för IT i skolan och skall användas i kommuner m.m. för att stimulera en IT-utveckling. En delegation för en särskild nationell satsning på IT i skolan har tillkallats. Den skall ha till uppgift att bl.a. genomföra och i ett inledningsskede förbereda sådana insatser. Kostnaderna för delegationens arbete skall belasta detta anslag. A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 110 000 2000 Beräknat 226 974 1 2001 Beräknat 233 011 1 1 Motsvarar 220 000 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Enligt vad vi tidigare redovisat i inledningen till verksamhetsområdet (avsnitt 4.5.3) föreslås att medel anvisas under ett nytt ramanslag för förstärkning av utbildning i storstadsregionerna. Medlen skall användas för att erbjuda förskola (per helår), för språkutveckling i skolan (per helår) samt för utbildningsinsatser för vuxna (per helår). Medlen beräknas fr.o.m. t.o.m. , vilket innebär halvårseffekt för första och sista åren. Medlen skall i huvudsak fördelas i de lokala utvecklingsavtal som skall tecknas med storstadskommunerna. skall bereda regeringens beslut om godkännande av utvecklingsavtal och fördelning av medel samt följa upp utvecklingsavtalen. Vad gäller insatser i förskolan skall bidraget syfta till att öka förskolans tillgänglighet i berörda områden. Olika modeller för uppsökande verksamhet och föräldrasamarbete kan behöva utvecklas för att tillgodose barns och föräldrars olika behov. En integrering mellan svenska barn och barn med annat modersmål skall eftersträvas. Vad gäller insatser i skolan skall bidraget syfta till att genom olika aktiviteter i och utanför skolan främja språkutvecklingen i svenska hos invandrarelever. Språkträning genom olika kulturella uttrycksformer och olika kamratstödjande insatser kan vara ett sätt att utveckla språket. Medel bör även kunna utgå till projekt som uppmuntrar till ökat föräldrainflytande. Bidraget till vuxna skall användas för särskilda insatser för arbetslösa invandrare och sfi- studerande, främst till anskaffning av praktikplatser. A6 i skolan Anslagsutvecklingen Tusental kronor 117 000 1999 Förslag 119 351 2000 Beräknat 120 160 1 2001 Beräknat 121 993 1 1 Motsvarar 118 023 tkr prisnivå. i skolan () skall ge specialpedagogisk rådgivning och stöd till kommunerna och sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. skall också utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda elever. skall genom sina insatser verka för att minimera de svårigheter som kan uppstå för elever med funktionshinder. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . Enligt prognosen kommer anslagssparandet delvis att tas i anspråk detta budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning Av SIH:s årsredovisning framgår att myndigheten i huvudsak följt regeringens prioriteringar för verksamheten. Antalet barn och elever med funktionshinder är, enligt myndigheten, relativt över åren. Tyngdpunkten i det specialpedagogiska stödet ligger alltjämt på individ- respektive närmiljönivå. Jämfört med föregående budgetår har det emellertid skett en viss förskjutning mot stöd på mer övergripande nivåer, något som enligt regeringens mening är positivt och som bedömts som prioriterat i de senaste årens regleringsbrev. I syfte att få en mer samlad profil gentemot kommunerna finns på några konsulentkontor en konsulent som har ett sammanhållande ansvar för respektive kommun i området. Konsulenterna har stimulerats att arbeta i lag, något som enligt myndigheten lett till ökad effektivitet inom vissa eftersatta områden. Utvecklingen mot ökad flexibilitet i användningen av konsulentresurser är för övrigt något som regeringen framhållit som angeläget, varför myndighetens resultat härvidlag är positivt. har konsulenterna intensifierat sina insatser vad gäller att verka för att individuella åtgärdsprogram upprättas. uppger att den generella bilden är att användningen av åtgärdsprogram utvecklas och att programmen uppskattas som arbetsmetod på de skolor där de fått genomslag. Myndigheten har under budgetåret gjort en analys av i vilken utsträckning läromedelsframställningen svarar mot respektive målgrupps behov. har därvid konstaterat att de gravt synskadade eleverna i allt väsentligt får de grundläggande läromedlen transkriberade till punktskrift eller som talböcker, men att det alltjämt föreligger vissa brister i behovstäckningen för övriga grupper. I egenskap av central förvaltningsmyndighet för specialskolorna har under budgetåret fortsatt det arbete som påbörjades föregående år med att, i samarbete med specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter, arbeta fram resultatmått inför arbetet med årsredovisningarna. Uppdraget har redovisats till . Regeringen noterar att myndighetens arbete lett till förbättrade årsredovisningar från specialskolorna. Slutsatser Utredningen (dir. 1995:134) om funktionshindrade elever i skolan har lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66). Utredningens förslag, som bl.a. rör SIH:s verksamhet, remissbehandlas . I avvaktan på detta gör regeringen bedömningen att de mål som lagts fast för bör gälla även . I syfte att höja kvaliteten i insatserna och öka flexibiliteten bör under det kommande budgetåret fortsätta den pågående samordningen av konsulentverksamheten liksom samordningen mellan de olika läromedelsenheterna. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 116 623 Pris- och löneomräkning 2 380 Justering av 348 Förslag 1999 119 351 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Anslaget beräknas för uppgå till och för till . A7 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 21 361 2000 Beräknat 21 741 1 2001 Beräknat 22 093 1 1 Motsvarar 21 361 tkr prisnivå. Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av, samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget finansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertis samt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika utvecklingsinsatser enligt bedömning av i skolan (). Målet är att framställa läromedel och hjälpmedel i nödvändigt antal och av god kvalitet för att tillgodose målgruppens behov. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . Prognosen för innevarande budgetår visar ett överskott även detta budgetår. Vidare fanns vid utgången av en reservation från det under /96 uppförda reservationsanslaget A3 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp om . Reservationen, som uppkommit på grund av tidigare beslutade åtaganden i form av produktionsstöd, vilka ännu inte utbetalats, beräknas tas i anspråk innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation/resultatbedömning Inkomster från försäljning av läromedel uppgick under budgetåret till och ligger därmed på i stort sett samma nivå som föregående budgetperiod omräknat till en tolvmånadersperiod. har under budgetåret gjort en studie av behovstäckningen som visar att denna kan bedömas som nöjaktig i enskilda ämnen inom vissa årskurser men att det alltjämt föreligger brister totalt sett. För de gravt synskadade eleverna gäller emellertid att de i allt väsentligt får de grundläggande läromedlen transkriberade till punktskrift eller talböcker. Ny teknik ger helt nya förutsättningar för funktionshindrade att aktivt kunna ta del av information och utbildning. framhåller att det nu föreligger ett trendbrott i utvecklingsarbetet genom att antalet tryckta läromedel minskar till förmån för datorbaserade läromedel och digitala läroböcker (e-textböcker). För de synskadade eleverna blir den elektroniska boken allt betydelsefullare. Under föregående budgetperiod var av de anpassade läroböckerna tryckta punktskriftsböcker och resten e-textböcker. har detta svängt och under budgetåret var tryckta punktskriftsböcker och resten e- textböcker. Regeringens bedömning är att de verksamhetsmål som lagts fast i stort har uppnåtts. Det är dock angeläget att myndigheten vidareutvecklar effektivitetsmått i syfte att ge ett bättre underlag för regeringens bedömning av utvecklingen och produktionen av läromedel. Slutsatser Utredningen om funktionshindrade elever i skolan har, som tidigare nämnts, lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66). Utredningens förslag rör bl.a. den statliga läromedelsproduktionen. Regeringen har för avsikt att avvakta remissinstansernas synpunkter. , 2000 och 2001 beräknas, mot denna bakgrund, nivån på anslaget vara oförändrad i förhållande . A8 Specialskolor och resurscenter Anslagsutvecklingen Tusental kronor 422 000 1999 Förslag 432 580 2000 Beräknat 440 386 1 2001 Beräknat 447 169 1 1 Motsvarar 432 568 tkr prisnivå. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörsel- eller talskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Resurscentren skall genom utredning och träning främja den allsidiga utvecklingen hos elever i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom samt informera och kompetensutveckla föräldrar, lärare och övrig personal. En jämförelse mellan budget och utfall för visar ett anslagssparande på . Anslagssparandet varierar kraftigt mellan skolorna och beror delvis på långsiktiga kompetensutvecklingsstrategier för lärare vid skolorna. En viss del av beloppet utgör medel som står till regeringens disposition. Även beräknas ett stort anslagssparande. Regeringens överväganden Resultatinformation Specialskolornas och Tomtebodaskolans resurs- centers (TRC) årsredovisningar uppvisar bättre kvalitet och större jämförbarhet än . I viss mån föreligger alltjämt skiftande utformning i myndigheternas sätt att redovisa, vilket försvårar rättvisande jämförelser mellan skolorna. Detta gäller bl.a. verksamhetsgrenen undervisning där resultatredovisningen varierar mellan skolorna. Flertalet redovisar någon form av genomförda utvärderingar. Några redovisar dessutom elevnärvaro och genomsnittsbetyg för sista årskursen. För att kunna dra adekvata slutsatser om verksamheterna, bedömer regeringen att kopplingen mellan verksamhetsmål och resultatmått måste utvecklas ytterligare. Det totala antalet elever uppgick under /98 till 792, vilket i stort sett är samma nivå som föregående läsår. I sammanhanget kan dock konstateras att det föreligger skillnader mellan skolorna. redovisar t.ex. en ökning med tio elever under /98 jämfört med föregående läsår. Andelen lärare per 100 elever var 36,6 under /98 och låg således på i stort sett samma nivå som föregående läsår då andelen lärare uppgick till 36,8 per 100 elever. Av årsredovisningarna framgår med något undantag att nyrekryteringsbehovet av lärare är fortsatt stort. Flertalet av regionskolorna redovisar en fortsatt hög andel elever med utländsk bakgrund, som högst en tredjedel av elevunderlaget. Slutsatser Den tidigare nämnda utredningen om funktionshindrade elever i skolan har i sitt slutbetänkande, FUNKIS funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66), redovisat förslag rörande specialskolorna och TRC:s framtida huvudmannaskap, finansiering, målgrupp och inriktning. Regeringens avser avvakta remissinstansernas synpunkter. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att nuvarande mål för verksamheten tills vidare bör ligga fast. Regeringen förväntar sig också att det arbete som pågår vad gäller att vidareutveckla resultatmått fortsätter och resulterar i ytterligare förbättringar och ökad jämförbarhet i nästföljande årsredovisningar. Det totala elevantalet beräknas öka med cirka 30 elever under /99.