prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Samordnaren skall bl.a. föra en dialog med lokala aktörer samt sprida erfarenheter, metoder och arbetssätt inom Agenda 21-arbetet. Verksamheten skall vara en samverkansfunktion mellan det lokala arbetet och initiativ på andra nivåer i samhället. driver aktivt på arbetet med EU:s interna klimatstrategi i syfte att realisera de mål som har fastställts inom klimatkonventionen. verkar vidare genom EU så att Kyotoprotokollet kan träda i kraft . Internationellt har betydande framsteg åstadkommits vad gäller internationella överenskommelser om målsättningar och åtgärder inom vattenområdet. I flera av dessa frågor har varit drivande, mot bakgrund av föroreningarnas gränsöverskridande effekter. EG:s ramdirektiv för vatten kommer att innebära att EU:s vattenarbete får en ökad betydelse, med en tydligare målstyrning. För den miljön utgör bl.a. besluten inom om strategier för övergödning, miljögifter, radioaktiva ämnen och biologisk mångfald en tydlig ambitionshöjning. Inom har motsvarande beslut fattats om strategi rörande miljögifter, ett nytt annex om jordbrukets påverkan samt en strategi för mottagningsanordningar i hamnar. En tydligare styrning mot miljökvalitetsmål kommer att utgöra ett verkningsfullt instrument i det framtida arbetet. Beslut har fattas som innebär kommande höjningar av ambitionsnivån vad gäller jordbrukets och avloppsreningsverkens belastning av näringsämnen. Avgörande för försurningens utveckling i är internationella insatser eftersom en stor del av det försurande nedfallet i har sitt ursprung i andra länder. Ett aktivt internationellt arbete har skett dels i samband med , dels i samband med förberedelserna för ett nytt kväveprotokoll inom om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Det långsiktiga målet innebär att gränsen för vad naturen tål (kritiska belastningsgränsen) av försurande ämnen inte skall överskridas någonstans i . I som lade fram är delmålet att den yta där försurande nedfall överskred kritiska belastningsgränsen skall halveras . För del betyder detta en minskning . har varit pådrivande i utvecklingen av EU:s avgaskrav för lätta bilar och miljökrav på bränslen inom ramen för Auto/Oil- förhandlingarna. Till de viktiga punkterna hörde att ett system med hållbarhetskrav i kombination med ett tillverkaransvar skall införas, liksom särskilda kallstartskrav. På den senare punkten lade och ett gemensamt förslag, eftersom kommissionen inte lagt något sådant. Vad gäller bränslen var det särskilt viktigt att det införs bränslen med låg svavelhalt, vilket underlättar införandet av bränslesnåla tekniker. En del av de möjliga miljövinsterna av bättre bränslen har redan uppnåtts i . har tillsammans med , och de från miljösynpunkt allra bästa fordonsbränslena i världen. I miljöpropositionen föreslog regeringen riktlinjer för samhällsplaneringen. De nationella miljökvalitetsmålen skall, tillsammans med övriga nationella mål, vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande. Genom samverkan över sektorsgränserna i samhällsplaneringen skall statliga och kommunala myndigheter främja en ekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljö för alla. Förutom de i miljöpropositionen föreslagna riktlinjerna för samhällsplanering har flera insatser genomförts för att öka inflytandet för miljö- och hushållningsintressena i samhällsplaneringsprocessen. Regeringen har uppdragit åt berörda länsstyrelser i de större skärgårdsområdena att i samarbete med berörda kommuner, utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram. Programmen bör omfatta bl.a. konkreta steg för att komma till rätta med miljö- och hushållningsproblem på ett sätt som är tillfredsställande från miljösynpunkt som det går att förena med behovet av sysselsättning och tillväxt. De skall även omfatta ett samlat program för behandling av områdenas miljö- och hushållningsfrågor i regional och lokal planering med sikte på ekologiskt hållbar utveckling. Programmen skall redovisas före utgången av . beslutades också om tilläggsdirektiv till Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) att följa och stödja arbetet med de regionala miljö- och hushållningsprogrammen samt utvärdera och redovisa det samlade miljöarbetet i dessa områden . har fått regeringens uppdrag att tillsammans med och samt i samverkan med och berörda länsstyrelser utarbeta en översikt över geografiska områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. Uppdraget skall redovisas . I syfte att främja en hållbar utveckling i fjällen har regeringen med anledning av propositionen Hållbar utveckling i landets fjällområden (prop. 1995/96:226, bet. 1996/97:JoU5, rskr. 1996/97:63) beslutat om olika åtgärder. Bl.a. har regeringen, efter samråd med berörda länsstyrelser och kommuner, inrättat ytterligare regleringsområden med skärpta restriktioner för trafik med motordrivna fordon i terrängen. Vidare har möjlighet till statsbidrag införts för anläggande av allmän skoterled m.m. som syftar till miljöförbättringar. Regeringen har gett berörda länsstyrelser i uppdrag att följa upp regleringen av terrängkörning i fjällen. Regeringen har också infört bestämmelser om anmälningsplikt enligt 20 § naturvårdslagen (1964:822) för mineralprospektering i de s.k. obrutna fjällområdena, för allmän skoterled m.m. samt för anordnande av renstängsel m.m. har på regeringens uppdrag i rapporten på kalfjäll lämnat förslag till åtgärder i syfte att minska markskador vid barmarkskörning på kalfjäll. Regeringen kommer efter remissbehandling att överväga åtgärder. Vidare arbetar, på regeringens uppdrag, berörda länsstyrelser och samebyar med att upprätta åtgärdsprogram för överbetade områden i fjällen. Åtgärdsprogrammen skall redovisas till . En särskild fjälldelegation har inrättats för regionalt samarbete mellan berörda län. Regeringen har tillkallat en utredare () som skall ställa samman uppgifter när det gäller konflikter med andra mark- och vattenanvändningsintressen vid utbyggnad av vindkraft. Utredningen skall analysera förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av vindkraft och föreslå kriterier för lokalisering. Syftet är att få fram bättre underlag för lokaliseringsbeslut vad gäller vindkraftsanläggningar. Redovisningen skall ske till regeringen . Regeringen bereder frågan om nya nationalstadsparker mot bakgrund av förslagen i betänkandet Nationalstadsparker (SOU 1996:38). Länsstyrelserna i och redovisade regeringens uppdrag till och kommuner om underlag för de av utredningen föreslagna nya nationalstadsparkerna. i redovisade regeringens uppdrag om planeringsläget beträffande och kommuners arbete med fördjupning av underlaget för södra . 2.3.3 Effekter av de statliga insatserna I skrivelsen Hållbara uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling redogör regeringen bl.a. för hur arbetet med ekologisk hållbarhet genomsyrar samtliga samhällsområden, vilket avspeglas i en mängd olika aktiviteter och åtgärder på samtliga departement och på flertalet myndigheter. För varje punkt i det s.k. 93-punktsprogrammet görs en lägesredovisning. Därtill har tillkommit ett antal nya åtgärder som utgör grund för det fortsatta arbetet. Särskilda framsteg kan påvisas bl.a. när det gäller ny miljöteknik och gröna jobb. Med de lokala investeringsprogrammen har regeringen redan tagit ytterligare ett steg för att stimulera miljörelaterad sysselsättning. Enligt bedömningar från berörda kommuner beräknas åtgärderna sammantaget skapa förutsättningar för drygt 8 000 direkta årsarbetstillfällen (eventuella undanträngningseffekter är inte medräknade). I samband med miljöpolitiska proposition (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) satte regeringen upp målet att begränsa användningen av bromerade flamskyddsmedel, klorparaffiner, nonylfenoletoxilater och bly. Flamskyddsmedel förekommer främst i elektriska apparater (datorer, TV) och textilier. Ämnesgruppen är stor och varierande och kunskaperna om ämnenas toxiska effekter är bristfälliga. Trots den bristfälliga kunskapen ökar den globala användningen. Förekomsten i blod och bröstmjölk samt svårnedbrytbarheten i miljön utgör i sig en tydlig varningssignal om möjliga hälsorisker. På grund av att vissa flamskyddsmedel har stora likheter med PCB kan PCB-liknande effekter, t.ex. hormonstörningar hos djur och människor, befaras om halterna av flamskyddsmedel tillåts öka ytterligare. Enligt Kemikalieinspektionen var totala import av flamskyddsmedel ca jämfört med ca . Ett annat svårnedbrytbart ämne är klorparaffiner. Vid förbränning av produkter som innehåller klorparaffiner kan produkter som PCB och dioxiner bildas. Den övergång till alternativ till kortkedjiga högklorerade paraffiner som skett innebär bl.a. att mindre mängd avfallsproblem byggs in i produkter och mindre påverkan på vår omgivning. Enligt Kemikalieinspektionen har den totala svenska användningen av klorparaffiner minskat med . En övergång till alternativa metoder eller produkter har gett bättre biologisk rening i våra reningsverk samt mindre risk för spridning av miljöskadliga nonylfenoler. Nonylfenoler och nonylfenoletoxilater (NFE) har även en hormonliknande effekt. Den långtgående reningen har också visat sig i kraftigt minskade fosforutsläpp och detta har lett till att övergödningen har minskat i många sjöar som t.ex. , och . NFE är ytaktiva ämnen som används bl.a. som tensider i industriella tvätt- och rengöringsmedel och som emulgeringsmedel vid tillverkning av vissa plaster och pappersmassa. Sedan 1990 års nivå beräknas användningen av NFE ha minskat med 70 . Sedan introduktionen av blyfri bensin har halterna i luft minskat avsevärt. Även andra källor till blyintag har minskat, t.ex. blylödda konservburkar och blyhaltig glasyr. Halterna av bly i blod ligger nu generellt väl under den halt vid vilken man kan riskera hälsoeffekter, /l blod. Kvarvarande problem är den pågående försurningen, vilken kan medföra ökade blyhalter i grävda brunnar samt blyförorenad mark främst i tätorter. Den viktigaste exponeringskällan för bly är genom födan och ibland dricksvattnet. Det är känt att bly kan påverka den normala utvecklingen av och småbarn. Blypåverkan kan visa sig som störd mental och motorisk utveckling. Kommande avveckling av blyhagel, övergången till alternativa sänken till fiskeutrustning samt den heltäckande avvecklingen av bly beräknas på kort sikt innebära mindre exponering av vissa grupper, t.ex. fritidsfiskare som själva tillverkar sina sänken. Avvecklingen av blyhagel beräknas minska spridningen av bly med 700 . Risken för blyförgiftad sjöfågel på grund av att de äter blyhagel kommer därmed att i princip upphöra. Kvicksilvermängden i det årliga utbudet av importerade och inhemskt tillverkade elektriska komponenter och mätinstrument för laboratorier och industriellt bruk samt av febertermometrar var kvicksilver /90. Enligt beräkningar hade den årliga omsättningen sjunkit till . Enligt uppskattningar salufördes kvicksilver i elektriska komponenter och mätinstrument. Nyanvändningen i varor som är reglerade i kvicksilverförordningen, inkl. lagligt importerad utrustning har av Kemikalieinspektionen uppskattats i storleksordningen för . Det framgår alltså klart att användningen av kvicksilver som säljs i varor har minskat markant sedan förordningen (1991:1290) om vissa kvicksilverhaltiga varor infördes. nåddes en slutlig förlikning om Auto/Oildirektiven för lätta bilar och bränslen. Beslutet innebär att miljökraven på bränslen skärps i två steg, . skärps avgaskraven för personbilar och vissa lätta lastbilar och bussar. För övriga lätta lastbilar och bussar skärps avgaskraven med fördröjning. I beslutet ingår att det införs ett gemensamt tillverkaransvar för avgasreningens hållbarhet inom EU. Beslutet omfattar även kallstartskrav i enlighet med det svensk-finska förslaget. gäller att svavelhalten i bensin och diesel skall vara 50 ppm, vilket möjliggör utnyttjandet av bränslesnål teknik. En effekt av införandet av producentansvar för förpackningar är att stora delar av förpackningsmaterialet utnyttjas i stället för att deponeras. Exempelvis gick av glasförpackningarna, av wellpappförpackningarna, av stålförpackningarna och av aluminiumdryckesförpackningarna till materialutnyttjande eller återanvändning . Genom att utnyttja materialet i de uttjänta förpackningarna behövs mindre mängd råvara för tillverkningen av nya förpackningar. När det gäller returpapper ligger insamlings- och återvinningsnivån för på . Förordningarna om producentansvar infördes och fram till och med har den årliga materialåtervinningen ökat med för förpackningar, med för returpapper och med för däck. Ett annat sätt att omhänderta avfall är att förbränna det och använda den energi som genereras. Det finns 21 avfallsförbränningsanläggningar i . förbrändes ca avfall vid dessa anläggningar, vilket är en ökning med . Mängden energi som produceras genom förbränning av avfall har ökat från () till (). Energin består främst av fjärrvärme motsvarande av totala fjärrvärme. Vid förbränningen uppstår utsläpp innehållande bl.a. tungmetaller, försurande ämnen och dioxiner. presenterade och tillsammans rapporten ur avfall. Rapporten ledde till att kraven på rökgasrening från förbränningsanläggningarna skärptes i beslut. Genom rökgasrening har utsläppen från de 21 avfallsförbränningsanläggningarna minskat kraftigt. Exempelvis har utsläpp av bly minskat . har utsläppen av kvicksilver, kadmium och dioxiner minskat . Belastningen från jordbruk och avloppsreningsverk samt industri fortsätter att minska. Utredningen om avrinningsområdesvis vattenadministration har inneburit ett ökat intresse för dessa frågor bland kommuner, län och övriga lokala/regionala intressenter. Försöksverksamhet i olika skala för att utreda förutsättningar och former för framtida vattenadministration har startats, med ökat lokalt engagemang som följd. , den s.k. kretsloppsmiljarden avsattes /96 till ett femårigt statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Syftet med anslaget är att stödja åtgärder som skapar sysselsättning genom att stimulera investeringar bl.a. i en kretslopps-anpassning av byggnader och infrastruktur samt att stimulera en marknad för ny miljöteknik med framtida tillväxtförutsättningar. Statsbidraget skall användas inom huvudområdena avfall, vatten och avlopp samt ombyggnad. Ansökningar om bidrag ur kretsloppsmiljarden har behandlats . Totalt har 557 ansökningar kommit in t.o.m. , varav 215 bifallits och beviljats bidrag om totalt . Flertalet ansökningar behandlas av länsstyrelserna. Mer än hälften av de bifallna ansökningarna gäller insatser inom avfallsområdet. Efter riksdagsbeslut har använts till bl.a. radonsanering, kalkning av sjöar, bilavgasverksamhet och finansiering av Miljöteknikdelegationen. 2.3.4 Regeringens slutsatser I arbetet med skydd av olika naturtyper har skyddet av skogsmiljöer särskilt uppmärksammats . Som utgångspunkt för skyddet av skogsmiljöer har som delmål angivits i den miljöpolitiska propositionen att ytterligare 250 000 ha skogsmark bör skyddas som naturreservat. Miljövårdsberedningen beräknar att skyddet med hittillsvarande resurser kan genomföras på en tjugoårsperiod. Regeringen bedömer att det är angeläget att arbetet intensifieras för att därigenom kunna uppnå det önskvärda skyddet på väsentligt . Med planerad förstärkning av medlen för skydd av skogsmark bör det vara möjligt att uppnå denna skyddsnivå inom gott och väl . Miljöövervakningen är nödvändig för att kunna följa utvecklingen av tillståndet i miljön, för att se om beslutade och genomförda insatser ger effekter, för att kunna ta fram gränsvärden och miljökvalitetsnormer samt som underlag för internationella överenskommelser m.m. har långa mätserier av vissa miljögifters förekomst i miljön, t.ex. PCB och dioxiner. Sådana mätserier ger en unik möjlighet att kartlägga skeenden i mijön och avläsa effekterna av tidigare fattade beslut. Regeringen bedömer att resurserna till miljöövervakningen behöver förstärkas bl.a. för att målen för hållbar utveckling och de föreslagna nya nationella miljökvalitetsmålen skall kunna följas upp. skall de åtgärder som föreslås i genomföras. Slutmålet är att försurningen skall minska ned till en nivå som naturen tål, dvs. att kritiska belastningar inte skall överskridas. Delmålet innebär att den areal där kritiska belastningar överskrids i EU skall minska med . I försurningsstrategin föreslås ett antal åtgärder som länderna måste vidta för att minska utsläppen av försurande ämnen. Ett centralt förslag är att nationella utsläppstak per land skall sättas för svaveldioxid, kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska ämnen . Åtgärderna som föreslås är omfattande och kommer att leda till betydande utsläppsreduktioner i . Eftersom försurningen i till mycket stor del påverkas av utsläppen i , av det försurande nedfallet härstammar från andra länder i , kommer dessa åtgärder att för svensk del innebära långtgående förbättringar. utsattes av skogar och sjöar för ett nedfall av försurande ämnen som översteg kritiska belastningar. kommer av yta att utsättas för belastning av försurande nedfall som överskrider kritiska belastningar och de utsläppsmål och åtgärder som föreslås i att realiseras. En viktig förutsättning för att nedfallet av försurande och övergödande ämnen skall minska i den utsträckning som krävs för att försurningsstrategins mål skall infrias är att avgasutsläppen från bilar och arbetsmaskiner minskar. EU:s beslut om skärpta miljökrav för lätta fordon och bränslen kommer att verkningsfullt bidra till att så sker. Effekten förstärks av att de första avgaskraven för arbetsmaskiner nu håller på att införas inom EU (direktiv /68/EG) samt att ett beslut om skärpta avgaskrav för tunga fordon väntas . Under de senaste århundradena har befolkningen och material- och energiförbrukningen nått sådana dimensioner att de naturliga kretsloppen för svavel, kväve och kol har rubbats och viktiga ekosystem hotas. För en globalt hållbar utveckling krävs att resurserna används mycket effektivare. Exempelvis hanteringen av uttjänta varor måste därvid förändras i grunden. Så mycket som möjligt måste återanvändas eller återvinnas och så lite som möjligt deponeras. I propositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145) föreslår regeringen riktlinjer för att uppnå en effektiv och hållbar resursanvändning. Det moderna samhället är i hög grad beroende av en mängd kemikalier. används globalt över 30 000 olika kemiska ämnen. Farliga kemiska ämnen kommer ut i miljön genom utsläpp och läckage. De sprids över hela världen genom handeln med varor från t.ex. tillverkningsindustrier och avfallsdeponier. Ämnena kan då läcka ut i miljön vid användningen av varorna eller då dessa slutligen blir avfall. I miljön sker ytterligare en spridning genom vindar, vattenströmmar och andra naturliga processer. I propositionen Svenska miljömål presenterade regeringen en komplettering av dagens arbetsmetoder med ett mer generellt angreppssätt som riktas mot kemiska ämnen med dokumenterat hälsofarliga egenskaper samt mot organiska, av människan framställda ämnen som är bioackumulerande och långlivade. Regeringen angav dessutom ett antal riktlinjer för hur den framtida kemikaliepolitiken bör utformas. Miljöpropositionen innehåller även miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, som innebär att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. De hittillsvarande programmen för att minska hälso- och miljöriskerna med bekämpningsmedelsanvändning har varit framgångsrika. beslutade mål för ett nytt program för att fortsätta att minska hälso- och miljöriskerna med bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruk och trädgårdsnäring (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU2, rskr. 1997/98:116). Programmet avser åren 1997 2001. Berörda myndigheter, bl.a. och Kemikalieinspektionen, har ett ansvar att inom sitt verksamhetsområde bidra till att programmets övergripande mål skall nås. Föroreningen av mark och vatten har pågått under hundratals år, men den totala omfattningen är dåligt känd. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 1997/98:145) faststlår att mark- och vattenområden skall vara fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar. Det finns ett stort behov av fortsatt kartläggning och kunskapsuppbyggnad om hur stora problemen är och vilka objekt som är särskilt angelägna att åtgärda. Regeringen anser därför att ett särskilt anslag bör föras upp för inventering av och åtgärder för att sanera förorenade områden. Det internationella arbetet med vattenfrågor övergår nu i en genomförandefas. Ett fortsatt starkt internationellt engagemang är en förutsättning för att de avsedda effekterna skall uppnås, särskilt inom områdena övergödning och miljögifter. Nationellt kommer det fortsatta arbetet med att precisera miljökvalitetsmål att vara av mycket stor vikt . Uppdraget till att utarbeta ett förstärkt åtgärdsprogram för att uppnå miljökvalitetsmålen är en viktig del i det framtida arbetet. Fortsatt utredning om den framtida avrinningsområdesvisa vattenadministrationen, liksom igångsättande av en utredning om möjligheten att införa vattenavgifter, kommer också att utgöra viktiga arbetsområden i ett svenskt genomförande av EG:s kommande ramdirektiv för vatten. De i miljöpropositionen föreslagna riktlinjerna för samhällsplanering bör följas upp. Det behövs ett ökat inflytande för miljö- och hushållningsintressena allmänt i samhällsplanerings-processen. Tillämpningen av som stöd för miljöanpassad samhällsplanering bör utvecklas. Områden med särskilt framträdande miljö- och hushållningsproblem behöver uppmärksammas i ett riksperspektiv i arbetet för ett hållbart . Regeringen uppdrog åt berörda länsstyrelser att utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram för de större skärgårdsområdena. Länsstyrelserna har i delrapporter redovisat arbetets uppläggning . Programmen skall redovisas före utgången av . Med ett sådant sektorsövergripande arbete kan miljö- och hushållningsfrågorna ges ökad tyngd i den lokala och regionala samhällsplaneringen. Programmen kommer att ge tydligare utgångspunkter för miljöhänsyn, kretsloppsanpassning och hushållning med mark och vatten. De bör också kunna bidra med ytterligare underlag för kommunernas översiktliga planering. Kärnsäkerhets- och strålskyddsarbetet vid och ges fortsatt hög prioritet för att säkerställa att säkerheten upprätthålls under avvecklingen av kärnkraften. kommer också hög prioritet i och myndigheternas arbete att ges åt en hållbar utveckling inom EU, miljöfrågorna i utvidgningsprocessen och förberedelserna för ordförandeskap i EU . 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet Länsstyrelserna har på miljöområdet ett viktigt tillsyns- och samordningsansvar för miljöarbetet på regional nivå. Mot bakgrund av detta förstärks länsstyrelsernas resurser för miljötillsyn med och . Härutöver förstärks resurserna för länsstyrelsernas nya uppgifter med anledning av . Stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, som startade , har mottagits med stort intresse och engagemang av kommunerna. 42 kommuner har beviljats statsbidrag om totalt till lokala investeringsprogram för åren 1998 2000. De program som beviljats statsbidrag spänner över ett vitt område av insatser. En betydande del av stödet gäller insatser i bostadsbebyggelsen. Vidare ges stöd till bl.a. sanering av förorenade markområden, till konvertering till förnyelsebara energikällor, till insatser för ökad biologisk mångfald och minskad övergödning av vattendrag. Ett för ekologisk hållbarhet skall inrättas inom ramen för de medel som beräknats för stöd till ekologisk omställning och utveckling. Centret skall samlokaliseras med och och fungera som en samlings- och spridningspunkt för kunskaper, forskningsrön, idéer och erfarenheter kring ekologisk hållbarhet, såväl nationellt som internationellt.