prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Antalet frilansare på teater-, dans- och musikområdet har ökat starkt , parallellt med en allt större arbetslöshet på området. Vid sidan av de tradi- fria teatergrupperna med en stor fast kärna av medlemmar och långsiktig verksamhet har nya, mer projektinriktade grupperingar uppstått. Sam- tidigt som de fria grupperna ökar i antal är efterfrågan på deras utbud stabil eller vikande. Ansökningarna om statliga och kommunala bidragsmedel har blivit allt fler och ställer de bidragsfördelande organen inför svåra avgöranden. De fria teatergrupperna står för ungefär hälften av landets totala utbud av barn- och ungdoms- teater. Som framgår av statistikredovisningen i det följande minskar efterfrågan på sådan teater i kommunerna. Arrangörsledet har en ojämnt fördelad befolkningsstruktur och stora avstånd mellan tätorterna i vissa delar av landet. Möjligheten att gå på teater och konserter, oavsett bostadsort, förutsätter en bred turnéverksamhet som i sin tur är beroende av att det finns kunniga och engagerade arrangörer på de orter som tar emot turnéerna. Turnéarrangemang utgör av det totala statsunderstödda teater- och dansutbudet. På musikområdet är motsvarande andel ännu högre. Arrangörsledet har alltså en strategisk betydelse när det gäller att sprida tillgången till teater, dans och musik. På teater- och dansområdet utgör medlemsföreningar den viktigaste lokala arran- gören av vuxenföreställningar, medan det oftast är skolor och förskolor som beställer föreställningar för barn och ungdomar. har i rapporten mera (1998:2) kartlagt arrangörssituationen på teater- och dansområdet. Enligt rapporten finns det ett stort behov av kompetensutveckling och samordning på lokal och regional nivå. har inlett ett rekryterings- och fortbildningsarbete i syfte att vitalisera och föryngra teaterföreningarna. I det arbetet ingår också att pröva nya former av arrangörsskap. De teater- och danskonsulenter som verkar på länsnivå med kommunalt och statligt stöd har en viktig pådrivande funktion. På musikområdet är arrangörsledet mer splittrat. De s.k. arrangerande musikföreningarna, dvs. kammarmusikföreningar, jazzklubbar, folkmusik- och rockföreningar samt vissa orkesterföreningar, svarar för en stor del av de offentliga konserterna på mindre orter. Dessa föreningars verksamhet bygger i inte ringa utsträckning på frivilliga insatser. Kyrkan och folkbildningsorganisationerna har också en viktig arrangörsroll. Länsmusiken har både en producerande och en arrangerande funktion. Föreställnings- och publikutveckling budgetåren 1994/95 1997 Teater Tabell 5.1 Antal föreställningar 1994/95 1995/96 (12 mån) 1997 Operan 281 342 337 1 133 1 230 1 109 1 653 1 338 1 714 Regionteatrar 9 364 9 617 9 130 Fria grupper 7 179 6 997 7 633 Övriga med statsbidrag 287 Summa 19 859 19 738 20 210 Tabell 5.2 Antal besök 1994/95 1995/96 (12 mån) 1997 Operan 205 184 237 332 264 300 227 222 259 Regionteatrar 1 383 1 645 1 556 Fria grupper 628 603 663 Övriga med statsbidrag 30 Summa 2 802 2 949 3 045 Källa: Operans och lägre besökstal /96 beror för Operans del på att teatern hölls stängd för ombyggnad under en del av året och för del på att det inte gjordes någon ny barnteateruppsättning på . föreställnings- och besökstal har ökat markant jämfört . Antalet föreställningar och besök hos de fria grupper som omfattas av tabellerna (sådana med statligt verksamhetsbidrag på ) har också ökat . särskilda barnteaterstatistik om- fattar samtliga statsunderstödda teaterproducenter. De fria grupperna svarar för drygt hälften av utbudet. Enligt statistiken, som redovisas per län, har antalet föreställningar per barn genomsnittligt minskat från 0,54 till 0,47 föreställningar per barn . statistik för den senaste treårs- perioden räknas Operabaletten, GöteborgsOpe- rans balett, , och till dansinstitutionerna. Det nystartade NorrDans tillkom 1997 som lades ner. Före- ställningsverksamheten vid institutionerna har visat på en klar uppgång. är dock antalet föreställningar ungefär detsamma som för året innan. Publikantalet har dock ökat något och har nått drygt 200 000 besökare. För de fria dansgrupperna redovisas en kraftig ökning av antalet föreställningar, vilket bl.a. beror på att den dagliga dansinstallationen i har räknats in. Antalet betalande publik har även ökat något . De flesta dansföreställningarna ges fortfarande i storstads- områdena. Musik De statsunderstödda symfoni- och kammaror- kestrarnas publik har uppskattningsvis ökat med mellan åren 1995/96 och 1997. Orkestrarna genomförde sammanlagt 933 kon- serter och andra musikevenemang, vilket är en ökning med jämfört med närmast före- gående år. Länsmusikens publiksiffror har ökat med jämfört med /96. Antalet konserter m.m. uppgick till 15 111, en ökning med i förhållande till föregående år. Av konserterna utfördes i genomsnitt av länsmusikens fast anställda musiker, av fast anställda i kombina- tion med frilansartister och av enbart fri- lansartister. Skillnaden mellan länen är dock stora. Antalet skolkonserter var genom- snittligt fler än /96. De fria musikgrupperna redovisar inga större förändringar av verksamheten. redo- visar grupper med statligt verksamhetsbidrag ett genomsnitt på 29 konserter. Antalet varierar dock mycket mellan grupperna. av kon- serterna genomfördes utanför hemorten. De statsunderstödda arrangerande musikföre- ningarna redovisade ett genomsnitt på 12 kon- sertevenemang . Även här är varia- tionerna stora. De viktigaste statliga insatserna inom området ökade insatserna för regionala och lokala teater-, dans- och musik- institutioner med sammanlagt . gäller ett nytt system för bidragsgivningen. Bidraget omfattar nu två delar, en del för att upprätthålla kontinuerlig verksamhet och en del för riktade insatser. har av det totala bidraget avsatts till riktade insatser. Sådant stöd har lämnats till ett 40- tal projekt som bl.a. har syftat till att bredda verksamheten och att göra den tillgänglig för nya publikgrupper. En ny regional musikteater- institution (Musik- och Dansteater), två dansinstitutioner (och Norr- ) samt tre musikinstitutioner (Göteborgs- musiken, Musica Vitae i och kammarorkester) har införlivats i det regionala stödsystemet. ingår även de 20 länsmusik- organisationerna i det regionala stödsystemet. Medelsavsättning för riktade insatser sker . Enligt beslut (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17 s. 37-39, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) minskas det totala statliga stödet till länsmusiken med ca i två etapper . I gengäld har särskilda förstärkningar riktats till vissa län. förstärktes stödet till fria teater- och dansgrupper med och för har arrangerande musikföreningar och fria musikgrupper fått ett med ökat anslag. har slutit avtal med och om ett treårigt samarbete i syfte att stärka danskonstens ställning i hela landet. och har extraordinaära insatser gjorts för vissa krisdrabbade institutioner. Genom att överta ett lån i Riksgäldkontoret på ca har staten balanserat en kapitalförlust hos . Som framgår av redovisningen under avsnitt 4 har regeringen vidare fördelat ett engångsbelopp på i extra stöd till ett antal teater- och musikinstitutioner runt om i landet. Effekter av de statliga insatserna Utvecklingen mot ett ökat och mer utbrett intresse för teater, dans och musik styrs av en rad sam- verkande faktorer som medborgarnas privateko- nomi, konkurrensen från andra fritidsaktiviteter samt regionala eller lokala initiativ. Den statliga insatsen är en pådrivande kraft. Regeringens bedömning är att de befintliga statliga stödformerna allmänt sett har en avgörande betydelse för tillståndet och utvecklingen inom verksamhetsområdet. De statliga resurserna samverkar med insatser på regional och nivå. Alla internationella erfarenheter pekar på att det inte är möjligt att vidmakthålla en god institutionell infrastruktur och erbjuda alla med- borgare ett kvalitetsutbud av teater, dans och musik utan ett omfattande offentligt stöd. Av årsredovisningarna framgår att de flesta teater- och musikinstitutioner har ökat ambitio- nerna när det gäller att nå nya publikgrupper och gästspela utanför hemorten. Särskilt påtaglig är den starka satsning som på många håll görs för att nå barn och ungdomar. Ett flertal institutioner och fria grupper inriktar sig också på att i verksamheten lyfta fram konstnärliga uttryck från andra kulturer än den gängse västerländska. Utvecklingen mot ökad bredd och tillgänglighet är en sannolik effekt av villkor och riktlinjer för statens bidrags- fördelning. Av årsredovisningar och annan tillgänglig information framgår att intresset för dans som konstform har ökat, särskilt hos ungdomar och unga vuxna, och inte bara i storstadsområdena. Det nätverk av regionala danskonsulenter, som håller på att byggas upp med statligt stöd, har sannolikt bidragit till det ökande intresset. Statens insatser på teater-, dans- och musik- området har direkt betydelse för scen- och ton- konstnärernas yrkesvillkor. De centrala institu- tionerna samt de statsunderstödda lokala och regionala institutionerna svarar för en betydande del av teaterns, dansens och musikens arbets- marknad. Statsbidragen till fria grupper och arrangerande musikföreningar ger ökade möjlig- heter till engagemang både inom det fria kulturlivet och i kulturverksamhet inom andra samhälls- sektorer som skolan och vården. Den vikande efterfrågan på de fria gruppernas barnföre- ställningar tyder på att det statliga stödet oftast måste kombineras med kommunala satsningar för att få full effekt. Regeringens slutsatser Förhållandena inom verksamhetsområdet har inte förändrats väsentligt. Trots institutionernas och gruppernas svårigheter att balansera ekonomin är utbudet av teater, dans och musik omfattande och präglas av såväl bredd som hög konstnärlig kvalitet. I strävan att göra kvalitetsutbudet tillgängligt för bredast möjliga publik är arrangörsledet den svaga länken. Den huvudsakliga inriktningen på statens insatser bör vara den som angav i sam- band med ställningstagandet till kultur- politiska proposition. Detta innebär bl.a. att den av (prop. 1997/98:1 utg. omr. 17 s. 37-39, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) beslutade sänkningen av anslagsnivån för läns- musiken fullföljs samt att de aviserade förstärkta insatserna för musiklivets arrangörer genomförs. Härutöver finns särskilda skäl för vissa åtgärder avseende bl.a. nationalscenerna. Som anmälts under avsnitt 4 bör det vidare finnas en fortsatt beredskap vad gäller stöd till krisdrabbade institutioner. har tagit ställning till regeringens proposition (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä- rernas villkor. I propositionen betonar regeringen vikten av att staten medverkar till förbättrade villkor för de yrkesverksamma inom teater, dans och musik. Med anledning härav föreslås en rad förstärkningar inom detta verksamhetsområde. Förslagen redovisas under respektive anslag. Vissa satsningar, bl.a. dansfrämjande åtgärder och stöd till centrumbildningar, har anmälts under avsnitt 4.6, anslag A2. 5.4 Revisionens iakttagelser Revisorerna har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna. 5.5 Anslag B1 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter Tabell 5.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 727 076 1999 Förslag 750 501 2000 Beräknat 763 606 1 2001 Beräknat 778 172 2 1 Motsvarar 750 501 prisnivå 2 Motsvarar 750 501 prisnivå är en folkrörelseorganisation, med lokala och regionala arrangörsföreningar samt en central enhet med producerande, förmedlande och främjande uppgifter. fick i statsbidrag. Utöver bidraget hade intäkter på . Årsredovisningen för visar ett nollresultat. Detta har åstadkommits genom att resultatet före bokslutsdispositioner (-5,) har balanserats mot befintliga reserver. Det egna kapitalet uppgick till . Operan är nationalscen för opera och balett. Verksamheten bedrivs i form av ett av staten helägt aktiebolag. fick Operan i statsbidrag. Operans övriga intäkter upp- gick till . resultat är ett underskott på . Det egna kapitalet uppgick till . är nationalscen för talteater. Verksamheten bedrivs i form av ett av staten helägt aktiebolag. fick i statsbidrag, varav var ett engångsbidrag för att täcka kostnader i samband med personaluppsägningar. övriga in- täkter uppgick till . Regeringen har övertagit Dra- matens lån i på (prop. 1997/98:1, volym 1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45), varigenom det vid utgången av förbrukade kapitalet återställts. resultat är ett överskott på . Det egna kapitalet uppgick till . Med anledning av det övertagna lånet har , avseende ränta för , och , motsvarande räntan för , avräknats från statsbidraget . Beloppen har ställts till dispo- sition och har betalats ut till . är en stiftelse, bildad av de teatrar som har större fasta dansensembler. Stiftelsen har till ändamål att utveckla dansen i genom att fungera som gästspelsscen åt svenska och inter- nationella dansensembler. Verksamheten sam- finansieras av staten och enligt en träffad överenskommelse. fick i statsbidrag och i bidrag från . Stiftelsens övriga intäkter uppgick till . Resultatet för är ett överskott på . Det egna kapitalet uppgick till . Svenska rikskonserter Svenska rikskonserter är en av staten bildad stif- telse med uppgift att främja utvecklingen av musik- livet i hela landet genom kompletterande musik- produktion, service till musiklivet och presentation av svensk musik i utlandet. Rikskonserter fick ett statsbidrag på . Riks- konserters övriga intäkter uppgick till . Resultatet för är ett underskott på . Det egna kapitalet uppgick till . Regeringens överväganden Resultatinformation föreställnings- och publiktal är åter på väg uppåt efter den vikande tendens som präglade den första . kultur- politiska proposition (prop. 1996/97:3) bedömde regeringen att en viss tyngdpunktsförskjutning borde ske i villkoren för statens stöd till verksam- heten. borde ytterligare utveckla sin arrangörs- och publikorganisation samt ge större utrymme för samarbete med andra producenter. hade ingen erinran mot regeringens bedömning (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). har gjort en genomgri- pande omorganisation av den centrala verksam- heten i syfte att höja kvaliteten på publikarbetet och anpassa den producerande verksamheten till regionala förutsättningar. Fortbildningsinsatserna för medlemsföreningarna och de allmänna in- formationsinsatserna har intensifierats och verksamhetsplaneringen för innebär en väsentligt höjd ambitionsnivå vad gäller samarbete med andra producenter. Teaterns konstnärliga ledning har förstärkts. En överenskommelse har träffats mellan Riks- teatern, och om ett treårigt samarbete vad gäller insatser för dans- konsten i hela landet. Inom ramen för denna sam- verkan kommer att svara för turné- läggning av även andra dansproduktioner än den egna . har i uppdrag att samverka med kommittén för Forum för världskultur i . Kommittén har inrättat ett kansli i lokaler och ett samråd om gemensam programverksamhet har påbörjats. Operan redovisar en positiv föreställnings- och besöksutveckling med de årliga variationer som normalt förekommer i teaterverksamhet. Den genomsnittliga beläggningen på var för opera och för balett. Andelen besökare från andra delar av landet än ligger på . Operans ambition är att öka denna andel genom att turnéra mera och intensifiera mark- nadsföringen över hela landet, bl.a. genom ökad IT-användning. Operan strävar också efter att få en socialt och åldersmässigt mer allsidigt sammansatt publik. Förhyrningen av i som andrascen är ett led i ansträngningarna att bredda repertoaren och skapa fler produktioner som lämpar sig för turné. Antalet årliga nyproduktioner har mer än för- dubblats . Sam- tidigt har Operans teaterhistoriska produktioner för successivt minskat. Operans resultat för är en förutsedd konsekvens av pågående omstrukturering, men det understryker vikten av ett fortsatt ekonomiskt konsolideringsarbete. Av förvaltningsberättelsen framgår att årets kostnader understeg de bud- geterade kostnaderna med ca . Tillgången till en andra scen bör ge nya möjligheter att bedriva en differentierad verksamhet och därmed öka intäkterna. föreställnings- och besökstal har hållit en jämn och hög nivå med de variationer som normalt förekommer i teaterverk- samhet. Den genomsnittliga beläggningen vid Dra- matens föreställningar var . fortsätter att hålla en bred repertoar med ett stort antal nyuppsättningar och teatern har utökat sitt arbete för att nå en större och mer allsidigt sammansatt publik. redovisar även för en omfattande turnéverksamhet, företrädesvis med mindre uppsättningar. ekonomi är efter vidtagna åtgärder åter i balans och resultat visar ett över- skott. Målet att 2002 skall redovisa en årlig disponibel vinst på med oförändrad statsbidragsnivå ställer dock stora krav på ekonomiska planering. De internationella gästspelen har ökat, medan antalet framträdanden av svenska regionala och lokala ensembler har hållit en i stort sett oför- ändrad nivå . Belägg- ningen på håller sig oförändrat kring , medan antalet besökare på Blå Lådan har minskat något . Förmedlingen av koreografiska verk och dansare () har stadigt ökat sedan starten . Ett samarbete har inletts med och om dansfrämjande åtgärder i hela landet, vilket ökar förutsättningarna för en större andel regionala gästspel på . planerar för helårsverksamhet på såväl som i Blå Lådan . Den större kontinuitet i föreställningsverksam- heten, som på detta sätt möjliggörs, kommer sannolikt att inverka positivt på publikintresset. innebär förlorade hyresintäkter en ökad belastning på ekonomin. Svenska rikskonserter Rikskonserter har ökat sina insatser för ny musik och kammarensembler samt håller en jämn beställningsvolym när det gäller kompositioner. Barn- och ungdomsverksamheten har en till- fredsställande bredd och når ett stort antal barn och unga. Samarbetet med arrangerande föreningar inom bl.a. jazz och folkmusik fortsätter att utveck- las. Fonogramutgivningen har kopplats närmare till verksamheten i övrigt. Rikskonserters nya lokaler i anslutning till vid i ger förutsättningar för en positiv utveckling av samarbetet med musiklivets olika delar. driver Rikskonserter konserthusverk- samhet i Musikaliska stora sal. Enligt regeringens bedömning kan goda samverkans- effekter uppnås genom koppling till den övriga verksamheten i huset. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragen har använts i enlighet med de övergripande mål som har angivits för verksamheten inom resp. institution. Någon förändring av målen eller av bidragsgivningens allmänna inriktning är inte aktuell. Regeringen föreslår följande förstärkningar. Vid övertagandet av lån i Riks- gäldskontoret har och regeringen för- utsatt att de årliga amorteringarna på lånet skall kunna avräknas på statsbidraget till . Enligt låneplanen skall amor- teras , varav och . Den amortering som skall ske kommer att avräknas på statsbidraget, förutsatt att har redovisat motsvarande vinstmedel. Däremot bedömer regeringen att det inte finns ekonomiskt utrymme hos bolaget för en avräkning av den första amorteringen på , som skall göras . För denna amortering bör därför medel beräknas särskilt under detta anslag. har anmält att kommer att hållas stängd för ombyggnad , som infaller . bör få viss kompensation för inkomst- bortfall . Regeringen har en- gångsvis beräknat för ända- målet under avsnitt 4.6, anslag A2. För Operan beräknar regeringen en bidrags- höjning på för att säkra driften av i ett inledningsskede. Härigenom ökar också möjligheterna för Operan att efter hand ge fler föreställningar på . För att underlätta planering av en mer kontinu- erlig föreställningsverksamhet vid föreslår regeringen att bidraget ökar med . Vidare har regeringen beräknat under avsnitt 4.6, anslag A2 för Statens kulturråds, och samar- bete för att bredda intresset för danskonsten. I beloppet ingår ett fortsatt stöd till den dans- produktionsservice (DPS) som bedrivs i anslutning till . I propositionen (prop. 1997/98:87, bet 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konst- närernas villkor anför regeringen att Rikskonserter bör ges möjlighet att öka sina insatser för tonsättare och frilansmusiker bl.a. genom kon- sertproduktioner, kompositionsbeställningar och lansering utomlands. Regeringen beräknar med anledning härav en ökning av bidraget till Riks- konserter med . Förslagen finansieras dels inom den ram som tidigare avsatts för nämnda proposition, dels genom omprioriteringar inom kulturområdet. Tabell 5.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 727 076 Pris- och löneomräkning +13 911 Reformer +9 514 Förslag 1999 750 501 Anslagets fördelning mellan institutionerna fram- går av nedanstående tabell. Tabell 5.5 Anslagets fördelning Tusental kronor Anslag 1998 Beräknat 1999 Bidrag till 218 833 222 985 Bidrag till Operan 275 877 282 705 Bidrag till 161 779 164 7001 Till regeringens disposition 1 1932 6 4193 Bidrag till 14 905 15 432 Bidrag till Svenska rikskonserter 54 489 58 260 Summa 727 076 750 501 1 Före avräkning av för amortering på regeringens från övertagna lån 2 Avser årsränta för på regeringens från övertagna lån 3 Avser årsränta för år1999 och amortering på regeringens från övertagna lån B2 Bidrag till regional musikverk- samhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitu- tioner Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 604 512 1999 Förslag 534 146 2000 Beräknat 549 621 2001 Beräknat 563 211 Under anslaget anvisas medel till länsmusikverk- samhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. För bidragsgivningen gäller förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kultur- verksamhet. lämnas bidrag för länsmusikverksamhet till 23 landsting samt Got- lands kommun. Vidare lämnas bidrag till 31 teater- och dansinstitutioner samt 14 orkesterinsti- tutioner. Nya stödberättigade institutioner är kammarorkestern , Norr- bottens kammarorkester och . Bidragen utgår i form av stödenheter. En stödenhet är . Med anledning av den inledda försöksverk- samheten med regional fördelning av kulturpoli- tiska medel, se lag (1998:1414) om försöksverk- samhet med ändrad regional ansvarsfördelning och förordning (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet, beräknas fr.o.m. under detta anslag endast s.k. riktade bidrag till teater-, dans- och musikinstitutioner i , och . Övriga medel som berör dessa län beräknas under avsnitt 4.6, anslag A4. Regeringens överväganden Resultatinformation Länsmusiken I förra årets budgetproposition (prop. 1997/98:1 utg. omr 17, s. 37-38) redovisades en kartläggning av länsmusiken, som utfört på regeringens uppdrag. Kartläggningen visade att de 20 organisationerna numera har sinsemellan olik- artade profiler. Hos vissa prioriteras orkester- verksamhet medan andra bedriver en bredare och mer projektinriktad verksamhet. Program för barn och ungdom utgör en betydande del av utbudet. Enligt årsredovisning för har de förhållanden som redovisades i förra årets kartläggning inte nämnvärt förändrats. Orkesterinstitutioner samt teater- och dansinstitu- tioner Trots ökade krav på kostnadskontroll och pågå- ende omstruktureringar i vissa fall bedriver institu- tionerna en verksamhet av hög konstnärlig halt och med förhållandevis god publiktillströmning. Ambi- tionen att öka tillgängligheten är hög. Den medels- ram på som anvisats engångsvis för under avsnitt 4.6, anslag A2 har med- verkat till att skapa planeringsförutsättningar även hos särskilt utsatta institutioner. Som redan fram- gått under nämnda anslag anser regeringen att det bör finnas beredskap för vissa engångsinsatser även . Det är Statens kulturråds uppgift att kontinu- erligt följa och utvärdera institutionernas verk- samhet. har inlett en syste- matisk genomgång av de statligt stödda lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna. En första rapport, avseende musikteatrar, kommer att presenteras . Riktade tidsbegränsade bidrag Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala kulturinstitutioner som har godkänt (prop. 1996/97:3, bet.