prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har anledning att se över intagningsförfarandet för att säkerställa att den enskildes rättigheter inte åsidosätts. Den fristående utvärdering som genomförts av på uppdrag av och som redovisats visar att av deltagarna är tillfredsställda med sina studier och att var motiverade att delta i utbildningen. Vad gäller de kvantitativa målen för kan konstateras att kommunerna lyckats väl med att nå uppsatta volymkrav. Särvux Särvux hade enligt uppföljningar totalt 3 997 studerande. Från /93 till /98 har antalet studerande i särvux ökat med drygt 1 300 personer. Denna ökning kan troligen förklaras av att särvux blivit mer känt i och med övergången till kommunalt huvudmannaskap och att den på många håll integrerats i den kommunala vuxenutbildningen. Av de studerande /98 läste på grundsärskolenivå, på träningsskolenivå och på gymnasiesärskolenivå. De studerandes medelålder har varit relativt och ligger runt . Svenska för invandrare Antalet studerande i svenskundervisning för invandrare (sfi) kulminerade /95, då bl.a. ett stort antal flyktingar från det blivit kommunplacerade. Detta läsår deltog 61 017 studerande i sfi. Därefter har antalet studerande minskat . /97 var antalet studerande 41 134. Av de studerande som var nybörjare 1994/95 hade /97 uppnått sfi-nivån. hade avslutat utbildningen utan att nå sfi-nivån och avbrutit utbildningen på grund av att de t.ex. fått arbete, blivit sjuka, flyttat eller gått över till annan utbildning. var fortfarande i sfi-studier. De studerandes medelålder var . Internationellt samarbete deltar på skolområdet i internationellt samarbete bl.a. inom EU, , , samt . EU:s samarbetsprogram omfattar all allmän utbildning från förskolan till högskolan och syftar till att främja livslångt lärande genom att höja utbildningskvaliteten och att utveckla den europeiska dimensionen inom utbildningen. En viktig del är att främja kontakter mellan elever och lärare i olika länder. deltog 468 svenska skolor i europeiska nätverk inom skolprogrammet Comenius och språk- programmet Lingua, vilket är en kraftig ökning i förhållande till föregående år. Inemot 300 lärare och skolledare har under fått EU-stöd till besök och fortbildning i andra EU-länder. Detta är en minskning i förhållande till föregående år. syftar till att utveckla yrkesutbildningen inom medlemsländerna genom satsning på kvalitet och nytänkande. fick ca 340 svenska elever och unga yrkesarbetande möjlighet att praktisera i ett annat EU-land. 69 utbildare deltog i utbyten med andra länder. Svenska utbildningsanordnare samordnade 10 projekt som gällde grundläggande yrkesutbildning. Detta är en ökning av antalet praktik/utbytesprogram men en minskning av antalet pilotprojekt i förhållande till föregående år. Sokrates- och Leonardoprogrammen genomförs 1995 1999. En fortsättning med nya program sker med början . Utbildningsprogrammen inom ramen för EU- samarbetet administreras av Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling med undantag av . De delar av Sokratesprogrammet som berör högskolesektorn svarar för. Regeringen har givit Statskontoret i uppdrag att utvärdera Programkontorets verksamhet för att senare kunna ta ställning till hur de nya EU- programmen skall administreras och organiseras. Programkontoret har upparbetad erfarenhet av programadministration och har därför ett viktigt uppdrag i förberedelsearbetet för den kommande programperioden, dels genom uppföljning och dokumentation av de tidigare programmen dels i form av administrativa förberedelser för övergångsperioden då de nya programmen skall introduceras. deltar aktivt i arbete på utbildningsområdet, bl.a. med att utveckla indikatorer inom utbildningsområdet (det. presenteras en rapport, Education at a Glance, med de mest aktuella indikatorerna. I den senaste rapporten, som visar kostnaderna , redovisas bl.a. att satsade av bruttonationalprodukten på utbildning inom grundskola och gymnasieskola. Inget land satsade lika mycket som . Genomsnittet för låg på . deltar också i OECD-projekten from Initial Education to Working Life, som studerar problem och åtgärder kring övergången från skola till arbetsliv samt and Care (ECEC), som syftar till att studera utveckling och problemområden när det gäller förskola och barnomsorg. är ordförande i . Inom ramen för de prioriteringar gjort av arbetet under ordförandeskapet anordnar en ordförandeskapskonferens med vuxenutbildning och arbetslivets behov av kompetensutveckling som tema. Det europeiska skoldatanätet (), som tillkommit genom ett svenskt initiativ i EU, invigdes . är ett nätverk av nationella och andra skoldatanätverk. Det bygger på tre pelare: att underlätta samarbete mellan skolor i ; att erbjuda ett utbud av pedagogiskt innehåll eller undervisningstjänster samt möjligheter till lärarutveckling. är ett internetbaserat nät () av information och tjänster, som gratis ställs till förfogande för skolor, lärare, elever och allmänhet. Nätverket omfattar EU:s 15 medlemsstater samt , och . Staterna inom kommer att beredas tillträde. Även , och har visat intresse för att samarbeta med det europeiska skoldatanätet. Det internationella intresset för vuxenutbildningsfrågor har ökat markant och en rad konferenser har anordnats inom , , EU samt i med vuxenutbildning som tema. har deltagit i och presenterat svensk vuxenutbildning och inom samtliga dessa organisationer. deltar i Adult Literacy Survey som genomförs av i samarbete med Statistics och som analyserar och jämför vuxnas färdigheter i åldersgruppen 16 . Tolv har deltagit i studien som skall utvidgas och omfatta ytterligare ett antal länder. Resultaten visar att har den bästa kunskapsnivån i den vuxna befolkningen av samtliga deltagande länder. Dessutom deltar i OECD- projektet Lifelong Learning . Projektet syftar till att betona vikten av livslångt lärande ur såväl ekonomisk som social aspekt för ett lands utveckling samt visa ländernas olika sätt att finansiera det livslånga lärandet. Jämställdhet Jämställdhetsarbetet skall bedrivas kontinuerligt och jämställdhetsperspektivet genomsyra skolans undervisning och verksamhet i övrigt. Arbetet med skolans värdegrund har hög prioritet. har fått i uppdrag att göra en kartläggning av hur uppföljning och utvärdering av skolans värdegrund sker i såväl offentliga som fristående skolor. Ett område som därvid särskilt skall beaktas är skolans arbete med jämställdhet. Uppdraget kommer att redovisas till regeringen. I läroplanen för förskolan betonas att jämställdhetsperspektivet måste finnas med redan i förskolans arbete. Förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intresse utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. I regeringens tiopunktsprogram, som redovisades ekonomiska vårproposition, betonas behovet av fortsatta insatser för naturvetenskap och teknik, bl.a. särskilda insatser för att stärka flickornas intresse för naturvetenskap. Regeringens IT-program för skolan är också ett led i arbetet att skapa en skola för dagens samhälle och morgondagens, och ge både flickor och pojkar goda möjligheter att använda och lära sig IT. Programmet uppmärksammar särskilt flickornas behov av en undervisning som gör att IT upplevs som ett meningsfullt verktyg och hjälpmedel och inte motiveras av teknikens egenvärde. Regeringen har i propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) föreslagit att ett nytt nationellt program teknikprogrammet införs i gymnasieskolan . Ett teknikprogram med varierande inriktningar mot t.ex. data, miljö, medicinsk teknik eller bioteknik, bör ge nya förutsättningar att öka intresset hos flickor för det naturvetenskapliga och tekniska området. När det gäller sökandefrekvensen till gymnasieskolan kan noteras att andelen flickor är högst på omvårdnads- och hantverksprogrammen och lägst på el-, energi-, fordons- och byggprogrammen. Även om andelen flickor och pojkar varit förhållandevis kan det noteras att andelen flickor i årskurs 1 ökade mest på det naturvetenskapliga, naturbruks-, bygg- och elprogrammen som andelen flickor minskade mest på energi-, medie- och specialutformat program. Handels- och administrationsprogrammet är det program med jämnast fördelning mellan flickor och pojkar. Andelen flickor på individuellt program åk 1 har varit i princip oförändrat och uppgår till . Den traditionella fördelningen av män kvinnor bland lärare och skolledare (rektorer och biträdande skolledare) i skolan fortsätter och förstärks, dvs. antalet kvinnor fortsätter att vara den stora gruppen och ökar i antal. I och gymnasieskolan har mellan läsåren 1993/94 och 1997/98 antalet manliga lärare minskat med sammanlagt 3 500 medan antalet kvinnliga lärare ökat med 800. Inom komvux har antalet lärare ökat. Detta gäller både manliga och kvinnliga lärare. När det gäller skolledare minskar antalet män i både och gymnasieskolan. Inom vuxenutbildningen och är ett viktigt mål att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Fördelningen mellan kvinnor och män inom gymnasial vuxenutbildning var kvinnor och män. Andelen män på grundläggande vuxenutbildning var något högre, . Männen söker sig till utbildningar inom ämnesgruppen teknik (). Inom ämnesgruppen medicin, hälso- och sjukvård utgör kvinnorna . Kommunerna har intensifierat arbetet med att nå fler män i och att förändra de könsbundna valen. Andelen yrkesutbildningar inom nya områden ökar nu i vuxenutbildning, vilket bör underlätta rekrytering av män. I många kommuner görs särskilda satsningar för att motivera män att studera bl.a. genom uppsökande verksamhet. Regeringen avser att ytterligare satsa på utvecklingsprojekt som kan bidra till att bryta det könsbundna valet av studieinriktning. Vad gäller den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) var 1997 andelen män av det totala antalet studerande och kvinnor , vilket är en ökning av andelen kvinnor med jämfört med föregående år. Könsfördelningen mellan olika utbildningsområden följer dock även för KY-utbildningen de traditionella könsmönstren, vilket innebär att kvinnor dominerar mest inom utbildningar som Vård, Turism/Restaurang och Ekonomi/Försäkring/Handel. Män dominerar mest i utbildningar som Sjöfart och Jord/Skog/Trädgård. Inom särvux var /98 andelen kvinnor . Andelen kvinnor i svenskundervisning för invandrare (sfi) har varit relativt oförändrad . var av de studerande kvinnor och män. 4.4 Förändringar har fattat beslut med anledning av regeringens propositioner om läroplan för förskolan (prop. 1997/98:93, bet. 1997/98:UbU:16, rskr 1997/98:270) samt om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. (prop. 1997/98:94, bet. 1997/98:UbU:18, rskr 1997/98:272). Regeringen har därefter utfärdat läroplan för förskolan (Lpfö 98) samt anpassat läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) till att även omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. Dessa läroplaner tillämpas fr.o.m. . Regeringen har överlämnat propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169). En gymnasieexamen föreslås för att befästa och förstärka kvaliteten i utbildningen. De nationella kursproven bör bli obligatoriska i kärnämneskurserna i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den högsta karaktärsämneskursen i engelska och matematik på respektive program. En ny gemensam struktur föreslås för nationella och specialutformade program. Alla nationella och specialutformade program föreslås omfatta 2 500 gymnasiepoäng. Uppdelningen av program på grenar föreslås bli ersatt av inriktningar. Ett nytt nationellt teknikprogram föreslås bli infört hösten . införs en ny lärlingsutbildning som alternativ studieväg inom program med yrkesämnen. Nya och utökade samarbetsformer med arbetslivet bör utvecklas. Regeringen föreslår att den ges ett bemyndigande att meddela närmare föreskrifter om lärlingsutbildningen. Skollagen ändras för att tydligt visa på möjligheten att inrikta undervisningen på ett individuellt program mot ett nationellt eller specialutformat program. Regeringen anser att obligatoriska utvecklingssamtal bör införas i gymnasieskolan. Vuxenutbildningen utökas med ytterligare platser inom och i den kvalificerade yrkesutbildningen. 4.5 Prioriteringar 4.5.1 Tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan Satsningen på att höja kvaliteten och trygga likvärdigheten i skolan fortsätter. presenterade regeringen den nationella utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112). I denna prioriterade regeringen arbetet med att utveckla utbildningens kvalitet och likvärdighet. ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) presenterade regeringen ett program med tio punkter i syfte att stärka skolans kvalitet och trygga en nationellt likvärdig skola. Programmet innehåller bl.a. skarpare instrument för den statliga granskningen och nationella krav på den kommunala uppföljningen av skolan. Regeringen har föreslagit att avsätts 2001 för att genomföra programmet. De resurser som föreslås för olika insatser i detta avsnitt finansieras inom ramen för dessa medel. Medlen fördelas mellan anslagen A1 och A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg. Som ett led i kvalitetsutvecklingsarbetet deltar i , Evaluating Quality in School Education, kring utvärdering av kvalitet i skolutbildningen. Projektet genomförs inom ramen för Sokratesprogrammet och syftar till att uppmuntra utbyte av information, analys och exempel på god praxis. Ett liknande samarbete pågår också inom . De nationella målen skall nås Kvaliteten i skolan är ett mått på hur de nationella målen i skollag, läroplaner och kursplaner uppfylls. Skolans uppgift är att se till att alla elever når de grundläggande kunskaper som är ett måste i dagens samhälle. Varje ung människa behöver en gymnasieutbildning som grund för sitt framtida liv och lärande. Därför måste arbetet intensifieras med att förbättra och säkra utbildningens kvalitet i alla skolformer och på alla nivåer. Eleverna har en rätt att få möjligheter att nå den kunskapsnivå som anges i skolans mål att uppnå och mål att sträva mot. Brister som uppstår i den grundläggande utbildningen är både svåra och kostsamma att reparera senare i livet. Därför måste också särskilda ansträngningar göras för att minska andelen elever med ofullständiga betyg från den grundläggande utbildningen. har redovisat ett regeringsuppdrag att utarbeta resultatmått med årlig jämförbarhet mellan gymnasieskolan, komvux och statens skolor för vuxna. I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att utarbeta jämförande resultatmått också för fristående gymnasieskolor. Vidare har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att göra en kartläggning av hur uppföljning och utvärdering av skolans värdegrund sker. Enligt uppdraget skall verket därvid utveckla instrument och kvalitetsmått för sådan utvärdering på lokal, och nationell nivå. Områden som särskilt skall beaktas är skolans arbete med demokrati, jämställdhet samt kulturell mångfald och rasism. Uppdraget skall redovisas . ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att arbetet med uppföljning av verksamhet i kommuner och landsting kommer att intensifieras. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom med uppgift att dels utifrån befintlig statistik förbättra underlaget för statens samlade uppföljning av verksamhet och ekonomi i kommuner och landsting, dels lämna förslag till åtgärder för att på åstadkomma en väl fungerande uppföljning av måluppfyllelse och resursanvändning. Arbetet skall avslutas . Grunden för en kvalitetshöjning i skolan måste läggas i det lokala utvecklingsarbetet. Varje skola måste vara öppen för ständig utveckling, så att intentionerna i skolreformerna kan förverkligas. skall därvid aktivt främja och säkra uppfyllelsen av de nationella målen. Verket skall utveckla, kontrollera och stödja kvalitetssäkringsarbetet inom skolväsendet. Enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet skall varje kommun och skola upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar som ett led i den kontinuerliga uppföljningen och utvärderingen av skolplanen respektive arbetsplanen. arbetar med att ta fram allmänna råd för kommuners och skolors kvalitetsredovisningar, som skall gälla . Skolans ambition måste vara att genom stöd och stimulans ge varje elev möjlighet att nå målen. Eftersom olika individer har olika förutsättningar måste undervisningen anpassas efter individens behov och förutsättningar. Alla barn och ungdomar måste ges en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Regeringen har tidigare föreslagit utökningar av det generella statsbidraget till kommuner och landsting för att bidra till en höjd kvalitet i skola, vård och omsorg. Regeringen har framhållit att det är särskilt viktigt att kommunerna inom skolverksamheten prioriterar insatser för elever i behov av särskilt stöd. I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att följa hur de ökade resurserna påverkar skolans utveckling och kvalitet. inrättas Som ett led i kvalitetssäkringsarbetet har på nationell nivå kontrollerande uppgifter kompletterats med nationella kvalitetsgranskningar genom statliga utbildningsinspektörer knutna till myndigheten. Den nationella kvalitetsgranskningen av skolan har startat med ca 30 utbildningsinspektörer. Regeringen har givit tre uppdrag för : rektor som styrfunktion i en decentraliserad skolorganisation, elever i behov av särskilt stöd samt läs- och skrivprocessen som ett led i undervisningen. Regeringen har för avsikt att ytterligare utveckla kvalitetssäkringsarbetet genom att inrätta och till knyta en nationell inspektionsnämnd. Genom att nu inrätta sker en väsentlig utbyggnad av den nationella kvalitetsgranskningen, som får en nära koppling till verkets reguljära tillsyn. blir ett komplement till verkets reguljära verksamhet och kommer att bidra till att viktiga synergieffekter uppnås för den totala verksamheten. Nämnden skall granska skolan på direkt uppdrag av regeringen. Inrättande av nämnden innebär att de nationella utbildningsinspektörernas uppdrag och resurser utökas och förstärks. Inspektörerna skall lämna offentliga rapporter över sin granskning av enskilda skolor och kommuner. Enligt regeringens bedömning bör inspektionsnämnden inrättas fr.o.m. efter närmare utformning av nämndens konstruktion och uppgifter samt ändring av nuvarande instruktion. Regeringen gav i uppdrag i regleringsbrevet för att bedöma ändamålsenligheten i det nuvarande åtgärdssystemet, bl.a. möjligheten att vidta sanktioner, i sådana fall kommuner och andra huvudmän inte lever upp till sina skyldigheter och sitt ansvar. anser att den viktigaste vägen för verket att fullgöra sitt uppdrag att verka för att de statliga målen förverkligas även i fortsättningen skall vara att genom information påverka huvudmännen för skolan och andra som av staten givits ett särskilt ansvar samt att verka för ett ändamålsenligt regelsystem. förordar därutöver att sanktionsmöjligheter införs. bedömer att den mest ändamålsenliga sanktionsformen, i de fall som här är aktuella, är vitesföreläggande. Läraryrket utvecklas Läraryrket är ett av samhällets viktigaste yrken. Intresset för undervisning och lärande måste stimuleras. För att skolan skall kunna rekrytera och behålla lärare måste skolan framstå som en attraktiv arbetsplats med utvecklingsmöjligheter. Skolreformerna, skolutvecklingsavtalet, ett närmande mellan skolan och högskolan genom regionala utvecklingscentra och ett ökat samarbete med arbetslivet ger möjlighet till yrkesmässig utveckling för lärare. Karriärtjänster för lärare, lärares möjlighet att forskarutbilda sig, lektorer i skolan, kompetensutveckling, handledning och mentorskap är några områden där det är viktigt att bra former skapas för lärares yrkesmässiga utveckling. har tagit initiativ till att diskutera dessa frågor med representanter för lärarna och skolledarna, arbetsgivarna, och ett antal högskolor. Detta möte har resulterat i en avsiktsförklaring mellan , , , och Skolledarna om åtgärder för att stimulera läraryrkets utveckling och rekrytering. En arbetsgrupp med representanter för bl.a. parterna kommer att utarbeta konkreta förslag till handlingsvägar för de olika delarna i avsiktsförklaringen; kompetensutveckling och karriärmöjligheter i skolan, antagning och rekrytering till lärarutbildning, samarbete skola - högskola forskning samt skolan som en attraktiv arbetsplats. Arbetsgruppens arbete skall vara avslutat . En ny nationell skolledarutbildning Skolledaren utgör en nyckelperson i skolans utveckling. Genom de senaste årens decentralisering har ansvaret vidgats. I en mål- och resultatstyrd skola har rektor en viktig uppgift med ansvar för utveckling, måluppfyllelse och resultat. Skolledaruppgiften kräver en bredare kompetens än tidigare och därmed en specifik utbildning som omfattar det utökade ansvar som ingår i den nya rektorsrollen. Med anledning av förändringarna i det allmänna skolväsendet och rektors vidgade ansvarsområde föreligger behov av en skolledarutbildning som är mer omfattande än den statliga rektorsutbildning som ansvarar för. Regeringen har därför uppdragit åt lärarutbildningskommittén (97) att lämna förslag till utbildning av skolledare för det offentliga skolväsendet (dir. 1998:47). Kommittén skall lämna sina förslag . En nationell provbank byggs upp kommer att få ett nytt uppdrag att utveckla och bygga upp en provbank för kunskapsbedömning i flera ämnen och kurser både för och gymnasieskolan för att stärka möjligheterna att kvalitetssäkra såväl betyg som resultatredovisning. Provbanken skall också vara ett stöd för lärares arbete med att värdera det egna arbetet och elevernas resultat. I gymnasiepropositionen aviserar regeringen sin avsikt att göra de nationella kursproven obligatoriska i kärnämneskurserna i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den högsta karaktärsämneskursen i engelska och matematik på respektive program. Skolan öppnas mot arbetslivet Av kvalitetsskäl är det nödvändigt att den gymnasiala utbildningen går i takt med arbetslivets utveckling. Gymnasieskolan måste utvecklas i takt med arbetslivet och dess förändringar. Ett nära samarbete med arbetslivet är en förutsättning för att gymnasieskolan skall kunna ge en aktuell undervisning av tillräckligt hög kvalitet och därmed öka ungdomars anställningsbarhet. Det är därför väsentligt att en del av inlärningen sker på en arbetsplats och att arbetslivet kan vara med och påverka utbildningens innehåll. Samarbetsformerna mellan skolan och arbetslivet måste fortsätta att utvecklas och fördjupas, t.ex. genom programråd, där arbetslivets och skolans representanter möts för diskussion om utbildningens innehåll och kvalitet liksom elevernas möjlighet att få arbetsplatsförlagd utbildning. För att stimulera och utveckla samarbetet tillsätts en särskild grupp med representanter för arbetsmarknadens parter. Exempel på en ny samarbetsform är den försöksverksamhet med en ny modern lärlingsutbildning som pågår på flera skolor. Erfarenheterna från den pågående försöksverksamheten skall vägas in i den slutliga utformningen av en ny modern lärlingsutbildning, som föreslagits bli en permanent studieväg . För undervisningen i yrkesämnen innebär utvecklade samarbetsformer bl.a. att kompetensutvecklingen av lärare måste ta sin utgångspunkt i den snabba utveckling som sker i arbetslivet. Särskilt nödvändigt är det att yrkeslärarna får möjlighet till kompetensutveckling. Därför beräknas sammanlagt ca för kompetensutveckling av lärare i yrkes- ämnen. Förbättrade kunskaper i naturvetenskap, teknik och miljö skall, som anförts i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13), vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologisk hållbar utveckling. Hållbar utveckling innebär att tre dimensioner, nämligen den sociala, den ekonomiska och den ekologiska dimensionen, måste fås att samverka. Dessa dimensioner är inbördes beroende och ömsesidigt förstärkande delar av en hållbar utveckling.