prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — 19.1.4 Mål 4 kompetensutveckling av anställda Mål 4 syftar till att ge kompetensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet till följd av strukturella förändringar. Insatserna skall kopplas till en utveckling av företaget och nya sätt att organisera arbetet. Målgruppen är anställda i företag med upp till 49 anställda, men i vissa fall kan insatserna omfatta anställda i företag med upp till 250 anställda. har som första medlemsstat fått utvidga målgruppen till anställda inom vård och omsorg i offentlig sektor. Av dem som omfattas av mål 4- insatserna skall hälften vara kvinnor. Mål 4 genomförs i två steg. Steg 1 omfattar en analys av de anställdas och företagets behov, varefter en handlingsplan skall upprättas. Steg 2 innebär att handlingsplanen genomförs. Det kan därvid handla om kompetensutveckling och organisationsutveckling genom interna insatser eller med stöd av studieförbund, utbildningsföretag eller offentliga utbildningsanordnare. Inom programmet finns dessutom en åtgärd, den s.k. åtgärd 3, som syftar till att bilda nätverk mellan företag eller institutioner. Från programmets start hade ca 13 000 företag med totalt 235 000 anställda beviljats stöd för steg 1-insatser. hade ca 7 700 beslut om stöd till steg 2-insatser fattats, liksom drygt 1 000 beslut om åtgärd 3. Mål 4 omfattar för programperioden 1999 bidragsmedel om totalt ca 369 miljoner ecu, eller ca , vilka till lika delar utgörs av medel från Europeiska socialfonden och statlig med- finansiering. Till detta kommer samma belopp som medfinansiering från företagen. Av socialfondsmedlen hade intecknats genom beslut och utbetalats till projektanordnare . Arbetet inom mål 4 är starkt decentraliserat vilket har bidragit till ett stort engagemang hos ledamöterna inom de regionala partnerskapen för programmet. I den senaste utvärderingsrapporten avseende mål 4, som avlämnades , redovisas bl.a. att genomförande- organisationen för programmet har fungerat väl. Insatser bör enligt rapporten dock göras för att förbättra uppföljningen och genomförandet av åtgärd 3. Dessutom påpekas behovet av att börja utveckla stödfunktioner för programmets avslutande. 19.1.5 Mål 5a lantbrukets och fiskets omstrukturering och modernisering Investeringsstöd till företagare med jordbruks-, trädgårds- eller ren- skötselföretag tillämpades under . Stödet regleras i förordningen (1996:1431) om investeringsstöd till före- tagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag. Intresset för stödet har varit stort. Det har också funnits ett stort intresse att komma i åtnjutande av stöd till investeringar som avser förädling eller saluföring av produkter från jordbruket eller skogsbruket (SFS 1995:1271). genomfördes en halvtidsutvärdering av stödet. Inga genomgripande förändringar av stödutformning eller stödvillkor föreslogs i denna utvärdering. tillämpar utöver de ovan nämnda stödformerna även startstöd till yngre företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag samt kompensationsbidrag till mindre gynnade områden. Det nya regelverk för mål 5a-stöden som föreslås i Agenda beskrivs i avsnitten 3.2.2 och 16.1.4. För fiskerinäringen har strukturstöd varit tillgängligt . Efterfrågan på stöd till de investeringar och åtgärder som regleras i förordning (SFS 1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen har varit stor, särskilt vad avser investeringar i utrustning i hamnar och i beredningsföretag. för mål 5a fiske har beslutat om omfördelning till de områden där efterfrågan har varit störst. Inga ändringar vad gäller stödvillkor har beslutats . 19.1.6 Mål 5b utveckling av landsbygdsområden Mål 5b syftar till utveckling av landsbygdsområden. har fem mål 5b-områden: Sydöstra , , Skärgården (omfattar bebodda öar utan fast landförbindelse), samt / /. Mål 5b omfattar, efter omfördelning från 5a-åtgärder och indexering, 1999. Till detta kommer svensk offentlig medfinansiering, som uppgår till , samt privata medel. hade beslutsgrupperna godkänt projekt för av EU-medlen för programperioden, och var utbetalt till projektägarna. Besluten och utbetalningarna i de fem mål 5b-områdena fördelar sig enligt följande: Mål 5b-område Beslut och utbetalningar t.o.m. EU ram i Beslut i Utbetalningar miljoner kr procent av i procent av 1995 1999 EU-ramen EU-ramen Sydöstra 437 65 20 274 95 26 Skärgården 64 54 10 117 53 20 /Gävle- borg/383 77 18 Totalt 1 275 73 20 Programmen har olika karaktär, men generellt sett har utvecklingsinsatser för näringslivsutveckling, kultur och turism haft störst omfattning. Enligt målsättningen i programmen skall ca 10 000 arbetstillfällen skapas, och enligt de slutredovisade projekten har ca 2 500 nya arbetstillfällen skapats i 5b-områdena. 19.1.7 Mål 6 utveckling av glest befolkade områden Mål 6 syftar till utveckling av glest befolkade områden. Mål 6 berör 43 kommuner i , , , , , och . Den ekonomiska ramen från EU uppgår, efter omfördelning från 5a-åtgärder och indexering, till ca för perioden 1999. offentliga med- finansiering är ca . Den totala ramen för programmet är ca . Mål 6 Beslut och utbetalningar t.o. EU-ram Beslut i Utbetalningar i i miljoner kr procent av procent av 1995 1999 EU-ramen EU-ramen 2 551 69 27 hade beslutsgrupperna beviljat totalt av EU-ramen till projekt. Till detta kommer från svenska offentliga finansiärer och från privata finansiärer. Enligt målsättningen i programmet skall det skapas 9 500 nya arbetstillfällen , och för de projekt som avslutats redovisas att det skapats ca 2 700 nya arbetstillfällen. 19.2 Gemenskapsinitiativ Av strukturfondsmedlen används för så kallade gemenskapsinitiativ som initieras av kommissionen och som omfattar insatser inom ett antal områden gemensamma för hela unionen. Gemenskapsprogrammen styrs på samma sätt som målprogrammen via övervakningskommittéer som följer upp och utvärderar hur programmen genomförs. Programdokumenten benämns operativa program. är kommittésekretariat för Interreg II A, Konver, och ; för Leader II; för utbildning och kompetensutveckling för Adapt och Employment; för Pesca. Fem länsstyrelser, , , , och , har utsetts att vara utbetalande myndigheter för fem Interreg IIA-program. beslutade förvaltningskommittén för gemenskaps- initiativen att godta kommissionens föreslag att 100 miljoner ecu skall överföras till Peace-initiativet för från övriga gemenskaps- initiativ. För del gäller det 1,2 miljoner ecu, vilket motsvarar ca . har föreslagit kommissionen att skall tas från Interreg IIA-programmet och från Pesca-programmet. omfattas av sammanlagt åtta Interreg IIA-program med syfte att stärka och utveckla det gränsregionala samarbetet mellan regioner i , , , och . De åtta programmen omfattar totalt ca från EU, varav den svenska delen utgör ca . Programmen omfattar lika mycket i svensk offentlig medfinansiering, och därutöver tillkommer privat finansiering. hade av budgeten intecknats och utbetalats. Beslut och utbetalningar för de sex program som administrerar redovisas nedan. Interreg IIA-program Beslut och utbetalningar för de program som administreras av EU-ram Beslut i Utbetalningar i miljoner kr procent av i procent av 1995 1999 EU-ramen EU-ramen (Sv) 51 48 8 //47 76 14 // 38 68 11 Hedmark /Tröndelag 47 58 10 Kvarken-Mittskandia 56 59 18 104 49 4 Totalt 343 57 10 I de halvtidsutvärderingsrapporter som redovisats på övervaknings- kommittéerna konstateras att Interreg-programmen och framför allt de svensk-norska programmen är på god väg att genomföras. deltar även i två Interreg IIC program, vars syfte är att öka transnationellt samarbete över gränserna avseende regional utvecklings- planering. Dessa program är där delar av , , och samt även delar av angränsande icke-medlems- stater ingår, dels där delar av , , , , och ingår. Programmen godkändes av kommissionen . Employment har till syfte att genom transnationella utvecklingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomar. Antalet projekt inom Employment uppgår till totalt 120, fördelat på två ansökningsomgångar . Arbetet med Employment har gått in i en ny fas där tyngdpunkten ligger på spridning och s.k. mainstreaming med sikte på mål 3 och ordinarie verksamhet. I den oberoende utvärdering som rapporterats pekas bl.a. på behovet av en ökad samverkan med myndigheter och andra aktörer för ett erfarenhetsutbyte kring projektens resultat. Adapt syftar till att genom transnationella utvecklingsprojekt underlätta för anställda att klara arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrensförmåga. Totalt 55 projekt har beslutats inom Adapt, fördelade på två ansökningsomgångar. Arbetet har bl.a. inriktats på spridning av resultaten inom programmet till mål 4 och ordinarie verk- samhet. har ytterligare en oberoende utvärdering upphandlats. Konver syftar till att bidra till ekonomisk utveckling i regioner som är starkt beroende av försvarssektorn. I ingår kommunerna . Leader II syftar till att utveckla människors initiativkraft och engagemang för att stimulera en fortsatt ekonomisk utveckling av landsbygden. Leader II genomförs i inom ramen för två operativa program, ett för mål 6-området och ett för 5b-områdena. Insatserna sker via s.k. LAG (local action group) som genomför projekt i geografiskt avgränsade områden. har beslutstakten fördubblats. Pesca syftar till att främja ökad variation inom näringslivet på orter som varit starkt beroende av fiskerinäringen. Sexton kommuner inom fem områden (, ostkusten, sydkusten, samt ) berörs av initiativet. Småföretagsinitiativet vänder sig till små och medelstora företag i målområdena 2, 5b och 6. Stöd kan ges för insatser inom tre områden: marknadsutveckling, användning av ny teknik samt miljöstrategier. syftar till att angripa problem i stadsområden och förorter. I berörs endast ett par stadsdelar i kommun. Nedan visas en sammanställning över beslut och utbetalningar för övriga gemenskapsinitiativ t .o.m. EU-ram i Beslut i Utbetalningar i miljoner kr procent av procent av 1995 1999 EU-ramen EU-ramen Employment 209 99 49 Adapt 114 95 29 Konver 29 37 3 Leader 137 39 5 Pesca 34 24 2 Småföretagsinitiativet 146 80 3 42 80 3 Totalt 711 75 20 hade av den totala budgeten för gemenskapsinitiativen intecknats och utbetalats. Det är framför allt Adapt och Employment som härvid redovisar höga nivåer. 20 Miljö EU:s miljöpolitik skall bidra till att bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt samt främja åtgärder på internationell nivå. Miljöfrågorna har funnits på gemenskapens dagordning då det första handlings- programmet för miljön antogs. Formerna för den gemensamma miljö- politiken utvecklades ytterligare när Unionsfördraget trädde i kraft . De ändringar i fördraget som kommer att införas genom Amsterdam- fördraget innebär ännu en viktig utveckling av de grundläggande principerna för skyddet av miljön. Hållbar utveckling slås fast som ett övergripande mål för hela EU. har det hållits fyra miljöministerrådsmöten. Vidare arrangerades ett gemensamt miljö- och transportministermöte förberett av ett informellt ministermöte. hölls ett informellt miljöministermöte om kemikaliestrategier och om integration av miljön i alla samhälls-sektorer. anordnades ytterligare ett informellt miljöministermöte, om miljö och förnybara energikällor. 20.1 Utvecklingen på de av prioriterade områdena 20.1.1 Integration av miljö och hållbar utveckling inom EU Amsterdamfördraget leder till att målet om hållbar utveckling skrivs in i EG- och Unionsfördragen (artikel 2 i respektive fördrag) och till en förstärkning av principen om integrering av miljöhänsyn inom olika politikområden (artikel 6 i EG-fördraget). Vid Europeiska rådets möte i beslöts på svenskt initiativ att till nästa toppmöte i utarbeta en strategi för att konkretisera dessa principer. Detta initiativ ledde fram till att i antog ett flertal slutsatser, som grundar sig på förslag från kommissionen, i syfte att stärka arbetet med hållbar utveckling inom gemenskapen. Av slutsatserna framgår bl.a. att viktigare policyförslag från kommissionen i princip skall åtföljas av en bedömning av förslagens miljöeffekter och att de olika ministerråden skall upprätta strategier för att integrera miljöhänsyn inom sina politikområden. Transport-, energi- och jordbruksråden uppmanades inleda denna process. pågick ett intensivt svenskt arbete för att följa upp Cardiffslutsatserna. drev en aktiv linje i samtliga tre sektorsråd och de svenska prioriteringarna inför Europeiska rådets möte i fick ett stort genomslag. Slutsatserna från detta möte innebär bl.a. att ytterligare tre politikområden inre marknaden, industri och utvecklingsbistånd pekas ut. Vidare skall en samlad utvärdering göras vid i , varvid riktlinjer för det fortsatta arbetet skall dras upp. 20.1.2 Kampen mot försurning Försurningsstrategin lyckades få igenom ett uppdrag till kommissionen att utveckla en strategi för att begränsa utsläppen av försurande ämnen. Kommissionen presenterade sitt meddelande om en strategi för att bekämpa försurningen . Det långsiktiga målet i kommissionens förslag till strategi är att utsläppen av försurande ämnen skall minskas så att kritiska belastnings- gränser, dvs. gränserna för vad naturen tål, inte överskrids någonstans i unionen. I strategin föreslås också ett konkret delmål: att minska arealen med oskyddade ekosystem . Kommissionen föreslog i sitt meddelande ett antal åtgärder för att uppnå delmålet. Ett centralt förslag är ett planerat direktiv som anger nationella tak för utsläpp av försurande ämnen (svaveldioxid, kväve- oxider och ammoniak). Andra förslag är ratificering av svavelprotokoll, direktiv för att begränsa svavelhalten i tung eldningsolja, revidering av direktivet om utsläppsbegränsningar från stora förbränningsanläggningar, förslag på åtgärder som medlemsländerna kan vidta mot utsläpp från sjöfarten inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen , där och hela eller delar av föreslås bli områden där lägre svavelhalter i marin bunkerolja skall gälla. Rådet ställde sig bakom kommissionens förslag till utformning av strategin genom att anta rådsslutsatser. Kommissionen har sedan arbetat vidare med förslagen . Det pågående arbetet med förslagen i försurningsstrategin Kväveoxider och flyktiga organiska ämnen bidrar både till försurning och bildning av marknära ozon. Kommissionen har också arbetat med en strategi för marknära ozon. Det förslag till direktiv med nationella utsläppstak som kommissionen har arbetat med har därför kompletterats med att inkludera tak för flyktiga organiska ämnen. På detta sätt erhålls de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att minska dessa miljöproblem. Förslaget om en revidering av direktiv /12/EG om svavelhalten i flytande bränslen har behandlats i rådsarbetsgruppen och en gemensam ståndpunkt antogs . I och med att detta direktiv behandlades togs också frågan om sjöfartens utsläpp upp och det resulterade i att kommissionen skall utreda de olika åtgärder som står till buds på sjöfartsområdet och återkomma med ett förslag . Förslaget om revidering av direktiv /609/EEG om begränsning av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar presenterades av kommissionen och behandlingen i rådsarbetsgruppen väntas . har kommissionen kallat till expertmöten för att diskutera ett förslag till direktiv med nationella tak för utsläpp av försurande och oxidantbildande ämnen. Den ambitionsnivå som finns hos kommissionen motsvarar det som rådet kom överens om på rådsmötet . Kommissionens förslag väntas tidigt . 20.1.3 Kretsloppsanpassning och resurseffektivisering Batterier Kommissionen har hanterat frågan om kvicksilverhaltiga batterier separat från den planerade större revideringen av direktivet om batterier och ackumulatorer. Detta förfarande har delvis motiverats av och strängare krav avseende kvicksilverhaltiga batterier i anslutningsfördragen. Innan utgången av 1999 skall samtliga EU-länder ha förbjudit saluhållande av batterier med en kvicksilverhalt över 0,0005 viktprocent. Batterier av knappcellstyp och en halt upp till 2 viktprocent är undantagna från förbudet. Avfall har rådet antagit en gemensam ståndpunkt om ett nytt direktiv om deponering av avfall. Direktivet innehåller bl.a. skärpta krav på miljöskydd för deponier samt krav på att avfall förbehandlas innan det deponeras. Vidare skall varje land utarbeta en strategi för att minska deponeringen av organiskt avfall. Direktivet beräknas bli slutligt antaget . Kommissionen har tagit fram ett förslag till direktiv om förbränning av icke-farligt avfall. Det nya direktivförslaget kommer att ersätta två nu gällande direktiv om förbränning av kommunalt avfall. Förslaget innehåller skärpta miljökrav. Återvinning Rådet har antagit en resolution om återvinnings- industrins konkurrenskraft som uppföljning till ett meddelande från kommissionen. Både meddelandet och resolutionen understryker integrering av miljöhänsyn och näringslivsutveckling. Resultatet av arbetet blir ett nytt återvinningsforum som skall ge rekommendationer till kommissionen angående återvinningsfrågor. Forumet kommer att bildas och bestå av representanter för olika intressentgrupper. Uttjänta elektriska och elektroniska produkter tillhör en av de avfallsströmmar som prioriterats i kommissionens arbete med avfalls- frågor. Kommissionen har påbörjat arbetet med regler för omhänder- tagande av elektriska och elektroniska produkter. I detta arbete har medlemsländerna deltagit vid expertgruppsmöten initierade av kommissionen. Denna har tidigare uttalat att den avser att lägga fram ett direktivförslag på det området . Regeringen ser positivt på kommissionens arbete inom detta område. Förslag till direktiv om uttjänta fordon har tagits upp till behandling i rådets miljöarbetsgrupp. Förslaget syftar till att säkerställa en hög miljöskyddsnivå och till att bevara den inre marknadens funktion. Det syftar också till att förhindra uppkomsten av avfall från fordon och till att främja återanvändning, materialåtervinning och återvinning av fordon och deras komponenter. Regeringen ser positivt på förslaget som har stora likheter med de svenska reglerna på området. har kommissionen presenterat ett förslag till beslut om villkor för att bevilja undantag för lådor, backar och pallar i plast avseende de halter av tungmetaller som fastställts i direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall. Direktivet förutsätter att de faktiska nivåerna revideras och antas av rådet och parlamentet . Arbetet med revideringen har påbörjats och kommissionen väntas presentera ett förslag . En konsultbyrå presenterade på uppdrag av kommissionen en rapport om IPP, Policy, som de gjort på uppdrag av kommissionen. bjöd kommissionen in berörda aktörer till en workshop där konsultrapporten utgjorde underlag för diskussion. Kommissionen kommer mot bakgrund av rekommendationer från workshopen att lägga fram riktlinjer för det fortsatta arbetet med en miljövarupolicy. Regeringen följer noga detta arbete. 20.1.4 Översyn av regler om genetiskt modifierade organismer Genetiskt modifierade organismer (GMO) regleras i EG huvudsakligen av två direktiv, dels 90/219/EEG om innesluten användning, dels 90/220/EEG om avsiktlig utsättning i miljön. De båda direktiven har setts över för att förenkla och effektivisera de administrativa procedurer som följer av dem med bibehållen säkerhet för miljön och hälsan. har en ändring av det förstnämnda direktivet slutligen antagits och ett i många avseenden förbättrat regelverk finns . har fått gehör för bl.a. stärkt informationskrav, adekvat riskklassificering, klarare definitioner m.m. Arbetet med att ändra det mer kontroversiella direktivet (90/220/EEG) påbörjades sedan kommissionen lagt fram ett förslag till ändrat direktiv. Även här är ett huvudsyfte att förenkla och effektivisera de administrativa rutinerna utan att säkerheten för miljö och hälsa försvagas. Under förhandlingarna inom EG har framgångsrikt drivit att den riskbedömning som krävs för aktiviteter i miljön med GMO omfattar direkta och indirekta såväl som omedelbara och fördröjda effekter samt att denna bedömning sker med stöd av vissa tillgängliga tekniker. har även arbetat för att riskbedömningarna görs enligt gemensamt överenskomna principer för att inom EG nå en samsyn vad avser potentiella risker med GMO. har även varit delaktigt i framtagandet av ett gemensamt uppföljningsprogram om miljöeffekter av insektsresistenta grödor inom EG. Under revideringen har verkat för att etiska aspekter ska ges större utrymme i det kommande direktivet. Förhandlingarna om ett ändrat direktiv kommer att fortsätta . Inom ramen för om biologisk mångfald förhandlas ett biotekniksäkerhetsprotokoll, vilket syftar till att undvika att gränsöverskridande transporter av levande organismer modifierade genom modern bioteknik skadar bevarandet och det hållbara nyttjandet av biologisk mångfald. har två förhandlingsmöten ägt rum och det sjätte och avslutande mötet går av stapeln . EG har som part till konventionen varit en pådrivande aktör i förhandlingarna bl.a. i syfte att säkerställa att utvecklingsländerna kan få till stånd interna regelverk och att information om gränsöverskridande transporter ges till det importerande landet. har ett antal interna EG-möten hållits och har där varit en pådrivande part, inte minst för att nå samordning mellan protokollets utformning och det påbörjade förändringsarbetet med direktiv /220/EEG. 20.1.5 Höjd ambitionsnivå för kemikalier och bekämpningsmedel Svenska undantag har höjt skyddsnivån inom EU I och med utgången av 1998 upphörde den övergångstid för bevarande av strängare regler på kemikalieområdet som , i likhet med och , fick i samband med anslutningen till unionen. I anslutningsfördragen ingick att gemenskapen skulle se över sina regler på de områden som de nya medlemsländerna fick undantag för. Denna översyn har pågått intensivt och diskussionerna slutfördes sent . Kemikalieinspektionen och har gjort stora ansträngningar för att få gehör för den svenska hållningen. Resultatet är överlag mycket gott för del och EU:s skyddsnivå har höjts på flera områden. Detta gäller framför allt hur farliga ämnen skall klassificeras och märkas. Ett betydelsfullt exempel är nya strängare för både och EU krav på hur produkter som innehåller petroleumprodukter ska märkas. Denna grupp av kemiska ämnen ingår i 700 800 kemiska produkter på den svenska marknaden och svarar för nästan alla allvarliga barnförgiftningar. I andra fall har fått förlängd övergångstid. Detta gäller t.ex. rätten att tillämpa ett gränsvärde för hur mycket kadmium som får finnas i handelsgödsel. Förlängningen har sin bakgrund i att det inte finns tillräckligt underlag för att bedöma behovet av att införa gränsvärde för hela gemenskapen. I avvaktan på att ett sådant underlag tas fram behåller sitt gränsvärde . EU har börjat arbeta med en kemikaliepolicy Mot bakgrund av den långsamma takt som arbetet på kemikalie- området inom EU i många fall håller, har kraven på ett nytt angreppssätt vuxit sig allt starkare. Detta fick till följd att kommissionen vid det informella miljöministermötet åtog sig att göra en utvärdering av det existerande regelverket på området. Vid miljörådet presenterade kommissionen resultatet av den första delen av detta arbete, vilket klart visade på behovet av att gå vidare och förbättra arbetet på området. Bekämpningsmedel antogs ett nytt direktiv om biocider (98/8/EG). Det skall vara införlivat i medlemsländernas lagstiftning senast . Inom ramen för det existerande direktivet om växtskyddsmedel som avser bekämpningsmedel inom jordbruket och trädgårdsodlingen finns ett program för utvärdering av alla verksamma ämnen som används i medlen. svarar för utvärderingen av fyra verksamma ämnen. 20.2 Bilavgas- och bränslefrågor antog EG skärpta avgaskrav för samtliga lätta bilar. Beslutet innebär att avgaskraven för personbilar och lätta lastbilar och bussar skärps i två steg.