prop · GM03107 · 1999-01-01 00:00:00 — men även därför att idrottsrörelsens olika organisationsnivåer har sin särskilda finansieringsstruktur. Att idrottsrörelsen framgångsrikt förmått finansiera sig via många källor visar att den på olika sätt skapar värden för intressenter även utanför den egna rörelsen. Idrottsrörelsen som värdeskapare är ämnet för kapitel 6. För statens del har idrottsrörelsens bidrag till folkhälsan varit ett viktigt värde och därmed motiv för stöd. Att idrottsrörelsen engagerar barn och ungdomar har varit en ytterligare aspekt av dess legitimitet gentemot staten. Idrottsrörelsen betyder mycket för barnens och de ungas idrottande utanför skoltid. av pojkarna och av flickorna deltar regelbundet i någon form av idrott vilket gör denna grupp till den mest idrottsaktiva inom idrottsrörelsen. Föreningarnas barn- och ungdomsaktiviteter är, vid sidan av fysiskt fostran, också i hög grad betydelsefulla för att utveckla barnen och ungdomarna socialt t.ex. att ge dem självförtroende och lära dem att samarbeta. Idrottsrörelsen spelar också en viktig roll i arbetsmarknadspolitiken bl.a. genom lönebidragsanställning som ger sysselsättning åt människor som av olika skäl befinner sig utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Kommunernas stöd till föreningar motiveras till stor del av omsorgen om barnens och ungdomarnas fysiska och sociala fostran men stödet är också en ersättning för de olika uppdrag som föreningarna har tagit över från kommunen eller där man samarbetar med kommunen. Det handlar bl.a. om stöd till anläggningar där föreningarna alltmer tagit över driften. drivs drygt hälften av anläggningarna av föreningarna själva. Andra exempel på uppgifter som idrottsrörelsen tar på entreprenad är friskvårdsprojekt i samarbete med landstingen och olika sociala projekt för att bekämpa våld och rasism. Idrottsrörelsens relationer med den kommersiella sektorn har utvecklats starkt . Med den utvecklingen har också följt en diskussion om föreningarnas tillhörighet i den ideella sektorn. En aspekt av detta är var gränsen går för den ideella föreningens skattebefrielse. Föreningarna är befriade från mervärdesskatt och inkomstskatt så länge de kan visa att inkomsterna har naturlig anknytning till föreningens ändamål eller att det rört sig om verksamhet som av hävd utnyttjats för att finansiera ideell verksamhet. Skattemyndigheternas granskning av föreningarnas näringsverksamhet visar att föreningarna i flera fall inte uppfyller villkoren för skattebefrielse vilket resulterat i att utgående mervärdes- och inkomstskatt utkrävts. Ett annat problem som uppmärksammats är att de ideella föreningarna, när de bedriver näringsverksamhet, genom sin skattebefrielse kan snedvrida konkurrensen. En ytterligare aspekt av idrottsrörelsens kommersialisering är den s.k. bolagiseringsdebatten. fick i ett tilläggsdirektiv i uppdrag att bedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken om föreningarna väljer att bedriva del av sin verksamhet i annan associationsform än den ideella föreningen. slutsats är att bolagiseringen berör den marginella del av idrottsrörelsen som utgörs av kommersiellt attraktiv arenaidrott. Bolagiseringen innebär inte att den föreningsburna idrottens väsen med bredd och elit överges. Utredningen konstaterar att den allmännyttiga ideella föreningen skall fortsätta vara mottagare av statens stöd och uppdraget att förverkliga målet idrott åt alla. Omvänt betyder det att staten inte skall stödja sådan idrottsverksamhet som tjänar privata vinstintressen. I kapitel 7 redogörs för de organisationer främjandeorganisationerna som får stöd från statens idrottsanslag men som står utanför den organiserade idrottsrörelsen. får sex organisationer stöd: , , , , och . Verksamheten i organisationerna skiljer sig från den RF-organiserade idrotten främst i det att tävlingsinslaget är frånvarande eller starkt nedtonat. En annan skillnad är att arbetet med att värna miljön samt främja säkerhet till sjöss och i trafiken är framträdande i en del av organisationerna. Skillnaderna har medfört att organisationerna valt att stå utanför RF. Gruppen bidragsberättigade främjandeorganisationer är på intet sätt sluten. Nya främjandeorganisationer kan bildas och bli aktuella för statligt stöd. I kapitlet redogörs även för Friskis & Svettis organisation och verksamhet. Frågan om tillgången på idrottsanläggningar får här en ytterligare belysning. Det är vanligt förekommande att Friskis & Svettis-föreningarna driver sin verksamhet i egna lokaler. RF:s antidopingarbete behandlas i kapitel 8 mot bakgrund av bl.a. Doping- utredningen (SOU 1996:126). I likhet med bedömer att huvudansvaret för arbetet mot doping bör ligga inom folkhälsosektorn. I linje med detta bör också huvudansvaret för analys- och forskningsverksamheten vid åvila hälso- och sjukvårdssektorn. Ett resonemang förs om statens motiv för att stödja idrottsrörelsens antidopingarbete. Slutsatsen är att den del av RF:s antidopingarbete som är inriktat på information samt samarbete med andra myndigheter och organisationer som rör utbildning, kontroll och provtagning bör få statligt stöd. Kostnaderna för analyserna av doping- proverna får idrottsrörelsen själv bära. Elitidrottens villkor tas upp i kapitel 9 om talangsatsningar. Utredningen konstaterar att vi har en bra utgångspunkt i den befintliga svenska folk- rörelsemodellen bl.a. med föreningslivet som bas samt integrerad skolgång och idrottsträning men att den uppenbarligen inte räcker till för att ta medaljer i de stora mästerskapen. Grundtanken i den svenska modellen är att elitidrottarna skall kunna gå vidare i ett normalt liv i samhället när deras idrottskarriär är över. Analysen i kapitlet leder fram till slutsatsen att modellen behöver förstärkas med en rad åtgärder i syfte att ge unga elitidrottare mer tid och energi åt sin idrottsliga utveckling. Kapitel 10 fokuserar den idrottsrelaterade forskningen. En åtskillnad görs mellan den forskarstyrda forskningen och den beställarstyrda forskningen. Den forskarstyrda forskningen finns företrädd i många ämnen och vid många universitets- och högskoleorter. Den finansieras huvudsakligen via ). Av de medel som staten riktar till RF för forskning och utveckling går merparten dels till , dels till RF:s antidopingarbete. RF har med andra ord begränsade statliga medel för att bedriva FoU verksamhet i enlighet med sin fastställda FoU- policy. förslag avseende finansieringen av dopinglaboratoriet samt om RF:s antidopingarbete medför att en del medel blir möjliga att omprioritera till FoU verksamheten. Konsekvenserna av att ge RF myndighetsuppgifter som statens företrädare i fördelningen av statens stöd till idrotten och bidraget till de riksrekryterande gymnasierna är ämnet för kapitel 11. Utredningen konstaterar att dessa uppgifter kräver lagstöd och föreslår vidare en förordning som fastställer inriktningen och mottagarna av statens stöd till idrott. För den del av RF:s uppgifter som är myndighetsutövning blir offentlighetsprincipen tillämplig och verksamheten blir föremål för statlig kontroll och revision. Utvärderingen avslutas med en jämförande analys av relationerna mellan staten och idrottsrörelserna i de övriga nordiska länderna. Gemensamt är att staten i de olika nordiska länderna valt den organiserade idrottsrörelsen som samtalspartner och genomförare av sin idrottspolitik. I liksom i andra nordiska länder har ambitionerna höjts vad gäller statens resultatstyrning statsbidragen av idrottsrörelsen. Graden av styrning varierar dock. Till skillnad från i utformas i grannländerna mål även för idrottsrörelsernas verksamhet: statsbidraget öronmärks för vissa insatser och idrottsrörelsen förväntas medverka i verksamheter även utanför den rena idrotten. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkande Idrott och motion för livet (SOU 1998:76) Efter remiss har yttrande över betänkandet lämnats av , , , , , , , , , , , , , Bleking, , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , , , , , , , , Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor, AB , Bingoarrangörers , Arbetsgivaralliansen, Friskis & Svettis Riksråd, , . Brottsförebyggande Rådet, , , , , i , och Akademikers har beretts tillfälle att avge yttrande men förklarat sig avstå från yttrande. , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , 110. Sportfiske och fiskevårdsförbund, , för Ungdomsorganisationer, Ung SIOS, Handikappförbundens Samarbetsorgan, har beretts tillfälle att avge yttrande men inte yttrat sig. Friluftsorganisationernas Samarbetsorgan, , för Idrottens Främjande och Svenska idrottshistoriska föreningen har på egna initiativ avgivit yttranden. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet folkhälsa, folkrörelse och underhållning Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om ändring i lagen (1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgifter till 1 § Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 1998:1215. 1998/99:107 Bilaga 1 1998/99:107 Bilaga 1 1998/99:107 Bilaga 2 1998/99:107 Bilaga 2