prop · GM0322 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:22 Sekretess för vissa uppgifter hos uppdragsmyndig- heter m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås ändringar i 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100). Enligt gällande bestämmelse gäller sekretess hos myndighet för uppgift som avser provning, bestämning av egenskaper eller myckenhet, värde- ring, vetenskaplig, teknisk, ekonomisk eller statistisk undersökning eller annat sådant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning, om det måste antas att uppdraget har lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Syftet med bestämmelsen är att skydda uppdragsgivarens ekonomiska intressen. Enligt förslaget skall en uppdragsmyndighet få möjlighet att till all- mänheten lämna ut uppgifter som rör människors hälsa om intresset av allmän kännedom om dessa har sådan vikt att de bör lämnas ut. Vidare föreslås att uppdragsmyndigheter skall kunna lämna ut uppgifter rörande människors hälsa till berörd statlig eller tillsynsmyndighet. Sekretess skall dock gälla på samma sätt som tidigare i uppdragsverk- samhet inom universitet och högskolor. I propositionen föreslås även en ändring i bilagan till (1998:808). Ändringen innebär att en övergångsperiod införs mellan sommar- och vintersäsongerna för bensin vad avser gränsvärden för ång- tryck och mängd förångat bränsle vid 100oC. Ändringarna i sekretesslagen föreslås träda i kraft och lagändringen i . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i (1998:808) 6 3 Ärendet och dess beredning 8 4 Utgångspunkterna för regeringens förslag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9 4.1 Bakgrund 9 4.2 Något om radon och tillsynsverksamhet enligt hälsoskyddslagen (1982:1080) 9 4.3 Gällande bestämmelser om offentlighet och sekretess 10 4.4 lagstiftningsärende om begränsning av sekretessen för uppgifter inom hälso- och miljöområdet 11 4.5 EG-rättsliga bestämmelser om rätt att ta del av miljöinformation 13 4.6 Pågående internationellt arbete angående möjligheten att ta del av miljöinformation 13 5 Allmänt om behovet av ändring i 8 kap. 9 § sekretesslagen 14 5.1 Möjlighet för allmänheten att ta del av uppgifter hos uppdragsmyndigheter 14 5.2 Begränsning av sekretessen mellan uppdragsmyndigheter och andra myndigheter eller andra verksamhetsgrenar inom myndigheten 18 6 Övergångsperiod för sommar- och vinterbensin 20 7 Författningskommentar 22 7.1 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 22 7.2 Förslaget till lag om ändring i (1998:808) 22 Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Sekretess för vissa uppgifter hos uppdragsmyndigheter (Ds 1997:41) 23 Bilaga 2 Promemorians lagförslag 24 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 25 Bilaga 4 Remissammanställning över promemorian Sekretess för vissa uppgifter hos uppdragsmyndigheter (Ds 1997:41) Bilaga 5 Lagrådet Fel! Bokmärket är inte definierat. Bilaga 6 Remissammanställning över synpunkter från högskoleväsendet 37 Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag 39 Bilaga 8 Lagrådet 40 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 41 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 2. lag om ändring i (1998:808). 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 9 § Sekretess gäller hos myndighet för uppgift som avser provning, bestämning av egenskaper eller myckenhet, värdering, vetenskap- lig, teknisk, ekonomisk eller statis- tisk undersökning eller annat så- dant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning, om det måste antas att uppdraget har läm- nats under förutsättning att upp- giften inte röjs. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Hos högskoleenhet gäller sekretessen dock i högst . Hos Patent- och registrerings- registreringsverket gäller sekretes- sen i högst . Sekretess gäller hos myndighet för uppgift som avser provning, bestämning av egenskaper eller myckenhet, värdering, vetenskap- lig, teknisk, ekonomisk eller sta- tistisk undersökning eller annat sådant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning, om det måste antas att uppdraget har läm- nats under förutsättning att upp- giften inte röjs. Sekretessen gäller dock inte om intresset av allmän kännedom om förhållande som rör människors hälsa har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. Trots detta undantag gäller sekretess för uppgift från uppdragsverksamhet inom universitet och högskolor. Sekretessen enligt första stycket hindrar inte att uppgifter som rör människors hälsa lämnas till en myndighet som utövar tillsyn inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekre- tessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . och hög- skolor gäller sekretessen dock i högst . Hos gäller sekretes- sen i högst . Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i (1998:808) Härigenom föreskrivs att bilagan till skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 1998:808 Bilaga Krav kategori 2 a avsedd för for- don med kataly- tisk avgasrening Miljöklass 2 kategori 2 b avsedd för for- don utan kataly- tisk avgasrening kategori 2 c Miljöklass 3 Svavelhalt, högst massprocent 0,01 0,03 0,005 _ Ångtryck vid 37,8oC, högst kilopascal 701 /95 701/952 65 Ångtryck vid 37,8oC, lägst kilopascal 451/652 451/652 50 Förångat vid 70oC, volymprocent Förångat vid 100oC, lägst volymprocent 471/502 471/502 45 72 Förångat vid 180oC, lägst volymprocent _ _ 95 _ Slutkokpunkt, högst oC 205 200 200 _ Bensenhalt vid 15oC, högst volymprocent 3 3 0,1 5 Aromatindex , högst 5,5 6 _ _ Aromathalt, högst volymprocent _ _ 0,5 _ Syrehalt, högst mass- procent 2 2 _ _ Blyhalt vid 15oC, högst milligram per liter 5 5 2 13 Fosforhalt, högst milligram per liter Inte mätbar 2 _ _ Tillsatsämnen * Densitet vid 15oC kg/m3 _ _ 680 720 _ Olefinhalt högst volymprocent _ _ 0,5 _ n-Hexanhalt högst volymprocent _ _ 0,5 _ Bensin i miljöklass 2 skall uppfylla skäliga funktionskrav vad avser renhet för insugnings- respektive insprutningsventiler. Föreslagen lydelse Bilaga1 Krav kategori 2 a avsedd för for- don med kataly- tisk avgasrening Miljöklass 2 kategori 2 b avsedd för for- don utan kataly- tisk avgasrening kategori 2 c Miljöklass 3 Svavelhalt, högst massprocent 0,01 0,03 0,005 _ Ångtryck vid 37,8oC, högst kilopascal 70a/95b 70a/95b 65 Ångtryck vid 37,8oC, lägst kilopascal 45a/65b 45a/65b 50 Förångat vid 70oC, volymprocent Förångat vid 100oC, lägst volymprocent 47a/50b 47a/50b 45 72 Förångat vid 180oC, lägst volymprocent _ _ 95 _ Slutkokpunkt, högst oC 205 200 200 _ Bensenhalt vid 15oC, högst volymprocent 3 3 0,1 5 Aromatindexc, högst 5,5 6 _ _ Aromathalt, högst volymprocent _ _ 0,5 _ Syrehalt, högst mass- procent 2 2 _ _ Blyhalt vid 15oC, högst milligram per liter 5 5 2 13 Fosforhalt, högst milligram per liter Inte mätbar 2 _ _ Tillsatsämnen *d Densitet vid 15oC kg/m3 _ _ 680 720 _ Olefinhalt högst volymprocent _ _ 0,5 _ n-Hexanhalt högst volymprocent _ _ 0,5 _ Bensin i miljöklass 2 skall uppfylla skäliga funktionskrav vad avser renhet för insugnings- respektive insprutningsventiler. aAvser tiden fr.o.m. t.o.m. i X-,Y-, Z-, AC- och BD-län samt fr.o.m. t.o.m. i övriga län. För övrig tid än den som anges här eller under b är följande gränsvärden tillåtna: Ångtryck vid 37,8 oC högst 95 och lägst 45 kilopascal samt Förångat vid 100 oC lägst 47 volymprocent. bAvser tiden fr.o.m. t.o.m. i X-, Y-, Z-, AC- och BD-län samt fr.o.m. t.o.m. i övriga län. För övrig tid än den som anges här eller under a är följande gränsvärden tillåtna: Ångtryck vid 37,8 oC högst 95 och lägst 45 kilopascal samt Förångat vid 100 oC lägst 47 volymprocent. c Med aromatindex avses halten aromatiska kolväten dividerat med 13 med tillägg av bensenhalten varvid halterna uttrycks i volymprocent. d Får ej innehålla askbildande ämnen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Inom har upprättats en promemoria (Sekretess för vissa uppgifter hos uppdragsmyndigheter Ds 1997:41) gällande förslag om begränsning av sekretessen hos uppdragsmyndigheter för uppgifter som rör människors hälsa. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag återfinns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. Remissinstanserna finns förtecknade i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren bifogas som bilaga 4. Genom beslut inhämtade regeringen yttrande från Lagrådet om änd- ring i sekretesslagen i fråga om de bestämmelser som är aktuella i detta lagstiftningsärende. Av tillkommande orsaker vid sidan om Lagrådets synpunkter ägde därefter fortsatt beredning rum av ärendet med Univer- sitetskanslern, , Kungl. Tekniska högskolan, och . Lagrådets yttrande och till- kommande remissynpunkter redovisas i bilaga 5 och 6. I betänkandet Samverkan mellan högskolan och näringslivet (SOU 1996:70) behandlas frågor om forskning och sekretess. I betänkandet föreslås bl.a. en ändring av 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) med avseende på forskningssamverkan mellan högskolan och näringslivet. De förslag som läggs fram i betänkandet övervägs inom . Regeringen tar inte ställning till förslagen i denna propo- sition. I detta lagstiftningsärende ingår även ett förslag till ändring i bilagan till (1998:808). har i en skrivelse till Mil- jödepartementet lämnat förslag som bl.a. avser miljöklassindelningen av bensin. I detta sammanhang behandlas frågan om förslag till övergångs- perioder mellan sommar- och vintersäsongerna för bensin vad avser gränsvärdena för ångtryck och för volym förångat bränsle vid 100oC. Skrivelsen har beretts med berörda intressenter, bl.a. företrädare för olje- och bilindustrin. Remissyttrandena finns tillgängliga hos Miljödeparte- mentet (dnr M98/56/7). Lagförslaget i denna del är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrå- det har därför inte inhämtats. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över det förslag som finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har därefter gjort en ändring i förslaget i överensstämmelse med det förslag som granskats av Lagrådet , bilaga 5. 4 Utgångspunkterna för regeringens förslag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 4.1 Bakgrund Frågan om tolkningen av 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) aktualise- rades genom en dom från Kammarrätten i meddelad (mål nr 4945-1995) som gällde möjligheten för en upp- dragsmyndighet att lämna ut resultaten av radonmätningar till en enskild. En journalist begärde hos miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommun att få ta del av uppgifter om vilka flerbostadshus i som hade radonvärden över gällande gränsvärde. Nämnden avslog genom beslut framställan med stöd av 8 kap. 9 § sekretesslagen. I motiveringen angavs att mätningarna utförts på uppdrag av enskilda samt att det fick antas att uppdragen lämnats under förutsättning att upp- gifterna inte skulle röjas. Journalisten överklagade beslutet och anförde till stöd för överklagandet bl.a. att hänsynen till fastighetsägarnas eko- nomiska intressen aldrig borde få gå före människors hälsa. Kammarrät- ten fastställde miljönämndens beslut. Som grund för avgörandet angavs att det saknades laglig möjlighet att ta hänsyn till en vägning mellan hälso- och ekonomiintressen på det sätt klaganden hävdat. Klaganden fullföljde sin talan till Regeringsrätten, som beslu- tade att inte meddela prövningstillstånd (mål nr 4315-1995). 4.2 Något om radon och tillsynsverksamhet enligt hälso- skyddslagen (1982:1080) Med hälsoskydd avses enligt 1 § hälsoskyddslagen (1982:1080) åtgärder för att hindra uppkomsten av sanitära olägenheter och för att undanröja sådana olägenheter. Med sanitär olägenhet avses i lagen en störning som kan vara skadlig för människors hälsa och som inte är ringa eller helt tillfällig. Av förarbetena till hälsoskyddslagen (prop. 1981/82:219 s. 28 ff.) framgår att sanitär olägenhet är en hälsorisk som tillsynsmyndighe- terna har att verka för att undanröja och förebygga samt att det i allmänna råd bör anges vad som är sanitär olägenhet. Den eller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet utövar enligt 15 § hälsoskyddslagen den ome- delbara tillsynen inom kommunen över efterlevnaden av lagen. Inom länet utförs tillsynen av och den centrala tillsynen utövas av och . anger i allmänna råd om radon (1990:5) att varje miljö- och hälsoskyddsnämnd bör utarbeta ett program för att bl.a. spåra hus med höga halter radon. Om radondotterhalten (årsmedelvärdet) översti- ger /m3 bör förhållandet bedömas som en sanitär olägenhet enligt hälsoskyddslagen. Om den ansvariga kommunala nämnden finner att sanitär olägenhet föreligger kan den enligt 18 § hälsoskyddslagen meddela föreläggande för fastighetsägaren eller nyttjanderättshavaren till berörd egendom att vidta de åtgärder som nämnden bedömer skäligen kan krävas. Hälsoskyddslagens bestämmelser har arbetats in i den nya (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20, rskr. 278, SFS 1998:808). Detta förhållande saknar emellertid betydelse för de rättsliga bedömningarna i denna proposition. 4.3 Gällande bestämmelser om offentlighet och sekretess Offentlighetsprincipen innebär bl.a. att den som begär det har rätt att ta del av allmänna handlingar hos statliga och kommunala myndigheter. Handlingsoffentligheten är avsedd att främja ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning (2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen, TF). Den fyller en viktig kontrollfunktion genom att den möjliggör en medborger- lig insyn i myndigheternas verksamhet. Genom tillgången till allmänna handlingar underlättas och stimuleras också den fria debatten i skilda samhällsfrågor. Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa i 2 kap. 2 § TF uppräknade intressen, bl.a. skyddet för den enskildes ekonomiska förhållanden. De begränsningar som får göras skall anges noga i en särskild lag (sekretesslagen) eller i en annan lag som den lagen hänvisar till. I 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser om sekre- tess som rör uppdragsverksamhet för enskilds räkning. Enligt denna pa- ragraf gäller sekretess hos myndighet för uppgift som avser provning, bestämning av egenskaper eller myckenhet, värdering, vetenskaplig, tek- nisk, ekonomisk eller statistisk undersökning eller annat sådant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning, om det måste antas att upp- draget lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Vidare stadgas att regeringen för särskilt fall kan förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. Meddelarfrihet gäller inte för uppgifter som omfattas av sekretess enligt denna paragraf (jfr. 16 kap. 1 § sekretesslagen). Uppdragsverksamhet för enskilds räkning förekommer vid åtskilliga statliga myndigheter, t.ex. , , , universitet och högskolor samt i verksamhet i de nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Sekretessen i uppdragsverksamhet tar enligt förarbetena i första hand sikte på att skydda uppdragsgivarens ekonomiska förhållanden men be- stämmelsen har avfattats så att den ger skydd också för tredje man både när det gäller personliga och ekonomiska förhållanden (prop. 1979/80:2 Del A s. 238 f.). I de fall som avses i paragrafen kan det antas att det ofta är en förutsättning för enskilda som anlitar en myndighet att de kan vara säkra på att få samma sekretesskydd som de skulle få hos ett privat före- tag. I propositionen anförs att allmänhetens legitima intresse av insyn i de enskilda ärendena hos en s.k. uppdragsmyndighet är obetydligt. Det finns bestämmelser i sekretesslagen som möjliggör att uppgifter av i frågavarande slag lämnas ut. Regeringen har enligt 8 kap. 9 § sekre- tesslagen möjlighet att i särskilda fall förordna om undantag från sekre- tessen, om den finner det vara av vikt att en uppgift lämnas ut. Vidare utgör enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen sekretess inte hinder mot att en uppgift lämnas ut om det är nödvändigt för att den utlämnade myndig- heten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Enligt förarbetena skall dock den bestämmelsen tillämpas restriktivt (prop. 1979/80:2 s. 465 och 494). Dispensmöjlighetens tillämpning har inte särskilt kommenterats i förar- betena. 4.4 lagstiftningsärende om begränsning av sekretessen för uppgifter inom hälso- och miljö- området I 8 kap. 7 § sekretesslagen finns föreskrifter om sekretess i bl.a. kommu- nal tillsynsverksamhet med avseende på näringslivet. Sekretess gäller för uppgift, som myndigheten inhämtat i sin tillsynsverksamhet, om enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Till följd av en lagändring som trädde i kraft (prop. 1988/89:131, bet. 1988/89:KU34, rskr. 286) kan sådana uppgifter offentliggöras trots att det kan skada företaget, om intresset av allmän kännedom om förhål- lande som rör människors hälsa, miljön eller redligheten i handeln eller ett liknande allmänintresse är av sådan vikt att uppgifterna bör lämnas ut. Bakgrunden till ändringen var att tillsynsmyndigheter uppmärksammat brister i livsmedelsbutikers hantering av köttfärs, dålig hygien på restau- ranger och brister i redligheten, t.ex. charkuteriföretags fusk med märk- ningen av förpackat kött. Motsvarande bestämmelse för den statliga tillsynsverksamheten, som omfattar t.ex. länsstyrelserna, och , finns i 8 kap. 6 § sekretesslagen. Införande av en regel om inskränkning av sekretessen för att tillgodose ovan angivna insynsintressen direkt i 8 kap. 6 § sekretesslagen skulle enligt föredragande statsrådet föra för långt eftersom all statlig tillsynsverksamhet då skulle komma att omfattas. Det skulle i stället för varje sådan tillsynsverksamhet anges om en intresse- avvägning av det ovan angivna slaget skulle införas. Lagtekniskt löstes detta så att det i bilagan till sekretessförordningen (1980:657) infördes regler om i vilka fall en avvägning mellan det enskilda och allmänna in- tresset skulle ske. I förarbetena till bestämmelserna i 8 kap. 6 och 7 §§ sekretesslagen (prop. 1988/89:131 s. 11 f.) anges att utvecklingen visat att det fanns ett behov av att kunna låta uppgifter lämnas ut även när missförhållandena hos ett företag inte var av så allvarlig karaktär att utlämnande kunde ske med stöd av 1 kap. 5 § sekretesslagen. Det fanns enligt föredragande statsrådet ett berättigat krav från allmänheten att uppgifter om t.ex. skad- liga utsläpp och andra störningar från miljöfarlig verksamhet i så stor utsträckning som möjligt offentliggjordes. Lika viktigt var det för kon- sumenterna att få kännedom om resultat som t.ex. livsmedelskontrollen leder till. Föredraganden ansåg att det var av stort värde, om till- synsmyndigheterna öppet kunde redovisa de förhållanden som rådde vad gällde hygien, miljö och redlighet hos företagen. Härigenom kunde all- mänheten få möjlighet att tillgodogöra sig resultatet av det allmännas tillsynsverksamhet, som ju bedrevs i syfte att ta till vara de många män- niskornas intresse gentemot företagen. Den möjlighet som fanns, enligt 8 kap. 6 och 7 §§ sekretesslagen, att få ut uppgifter i de aktuella fallen före lagändringen var att utnyttja rege- ringens dispensmöjlighet, dvs. regeringens möjlighet att förordna om undantag från sekretessen om den fann det vara av vikt att uppgiften lämnades ut. I förarbetena anförs (prop.1988/89:131 s. 12) att ordningen med dispensprövning var krånglig och tidsödande eftersom den enskilde oftast först försökt att få ett utlämnade i vanlig ordning. Det ansågs inte heller tillfredsställande att regeringen i alltför stor utsträckning skulle ägna sig åt dispensfrågor, om det direkt i lag gick att ange i vilka situa- tioner utlämnade bör ske. Föredraganden bemötte i propositionen invändningar från några re- missinstanser mot att den intresseavvägning vid prövning i det särskilda fallet, som enligt då gällande regler var förbehållen regeringen, skulle flyttas över till ett antal statliga myndigheter och de kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Kritikerna menade att huvudprincipen att sådana intresseavvägningar inte borde anförtros enskilda myndigheter borde upprätthållas. I propositionen framhölls (prop. 1988/89:131 s. 14) att det inte var någon ny uppgift för myndigheterna att göra en intresse- avvägning i ett enskilt fall. En sådan avvägning fanns redan i den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen där det föreskrivs att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till en myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas ut har företräde framför det intresse den har att skydda. Genom att befogenheten att göra intresseavvägningen skulle läggas på de myndigheter som i första hand skulle göra sekretessprövningen, var det enligt föredraganden givetvis av stor vikt att denna möjlighet avgrän- sades till de fall där det fanns ett klart behov av en sådan avvägning mellan olika intressen, vilket i sin tur krävde att de olika intressena an- gavs så preciserat som möjligt. Enligt den utformning av den nya lagre- geln som valdes skulle sekretessen brytas, om intresset av allmän känne- dom om förhållande som rörde människors hälsa, miljön eller redligheten i handeln eller ett liknande allmänintresse hade sådan vikt att uppgiften borde lämnas ut. Några remissinstanser påpekade att intresseavvägningen borde ut- tryckas tydligare för att ge bättre ledning vid tolkningen av bestämmel- sen. Föredraganden ansåg att sådana mer detaljerade regler inte var lämpliga och att risken för en oenhetlig praxis inte på något avgörande sätt kunde anses större här än annars vid prövning enligt sekretesslagen. 4.5 EG-rättsliga bestämmelser om rätt att ta del av miljöinformation Rådet har antagit ett direktiv (90/313/EEG) om rätt att ta del av miljöinformation. Direktivet är ett s.k. minimidirektiv med artikel 130s i som rättslig grund. Enligt ingressen skall varje fysisk eller juridisk person inom gemen- skapen ha rätt att ta del av uppgifter om miljön som finns hos offentliga myndigheter, i skriftlig form, bild- eller ljudform eller i databaser, och som rör tillståndet i miljön, verksamheter eller åtgärder som skadar eller kan skada miljön samt verksamheter eller åtgärder i syfte att skydda miljön. Enligt artikel 3.1 skall medlemsstaterna säkerställa att offentliga myn- digheter åläggs att lämna ut uppgifter om miljön till varje fysisk och juri- disk person på dennes begäran. Medlemsstaterna får dock enligt artikel 3.2 sjätte strecksatsen föreskriva att en begäran skall avslås om materialet erhållits från en tredje part om denne inte har varit skyldig att tillhanda- hålla detta. Denna bestämmelse torde dock inte vara tillämplig i fall då det är myndigheten som sammanställer och på olika sätt bearbetar mate- rial, även om detta erhållits från en enskild. En möjlighet till undantag från skyldighet till utlämnande öppnas också i fjärde strecksatsen i samma artikel för uppgifter som avser affärshemligheter. 4.6 Pågående internationellt arbete angående möjligheten att ta del av miljöinformation FN:s Ekonomiska kommission för (UN/ECE) har utarbetat en konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor.