prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Hälsovård, sjukvård och social omsorg Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:553) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 9 3 Inledning 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutveckling 12 3.3 Resultatbedömning 13 3.3.1 Tillstånd och utveckling 14 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna 15 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 16 3.3.4 Regeringens slutsatser 16 4 Hälsovård och sjukvård 19 4.1 Omfattning 19 4.2 Utgiftsutveckling 21 4.3 Resultatbedömning 22 4.3.1 Hälso- och sjukvård 22 4.3.2 Folkhälsa 29 4.3.3 Smittskydd 31 4.3.4 Psykiatri 32 4.3.5 Tandvård 33 4.3.6 Läkemedel 34 4.3.7 Regeringens slutsatser 35 4.4 Revisionens iakttagelser 36 4.5 Förslag till regeländringar 37 4.6 Anslag 37 A1 Sjukvårdsförmåner m.m. 37 A2 Bidrag för läkemedelsförmånen 40 A3 Bidrag till hälso- och sjukvård 41 A4 Insatser mot aids 43 A5 Bidrag till WHO 45 A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar 45 A7 Bidrag till 46 47 49 A10 51 A11 av medicinsk metodik 52 A12 54 4.7 Avgiftsfinansierad verksamhet 56 4.7.1 56 4.8 Övrig statlig verksamhet 57 4.8.1 57 5 Social omsorg 59 5.1 Omfattning 59 5.2 Utgiftsutveckling 59 5.3 Resultatbedömning 61 5.3.1 Äldre 61 5.3.2 Personer med funktionshinder 66 5.3.3 Barn och ungdom 72 5.3.4 Socialt utsatta 76 5.3.5 Alkohol och narkotika 80 5.4 Revisionens iakttagelser 89 5.5 Anslag 90 B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 90 B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 91 B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 92 B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 94 B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer 95 B6 Ersättning för textelefoner 95 B7 Bilstöd till handikappade 96 B8 Kostnader för statlig assistansersättning 97 B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. 98 B10 Bidrag till organisationer på det sociala området 99 B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 102 B12 utbildningsstöd 103 B13 104 B14 106 för internationella adoptionsfrågor 107 B16 108 B17 Alkoholinspektionen 110 111 B19 Bidrag till äldrebostäder m.m. 112 B20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa 112 5.6 Övrig statlig verksamhet 113 5.6.1 113 6 115 6.1 Omfattning 115 6.2 Utgiftsutveckling 115 6.3 Resultatbedömning 116 6.3.1 Regeringens slutsatser 121 6.4 Revisionens iakttagelser 122 6.5 Anslag 122 C1 122 7 Forskning 127 7.1 Omfattning 128 7.2 Utgiftsutveckling 128 7.3 Resultatbedömning 129 7.4 Revisionens iakttagelser 129 7.5 Anslag 130 D1 : Forskning 130 D2 : Förvaltning 131 8 Övrig statlig verksamhet 133 8.1 Allmänna arvsfonden 133 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målet för utgiftsområdet i enlig- het med vad regeringen förordar under av- snitt 3.1, 2. antar regeringens förslag till lagen om ändring i lagen (1998:553) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. godkänner de i avsnitt 5.5 föreslagna rikt- linjerna för fördelning av statsbidrag till fri- villigorganisationer på det sociala området, 4. bemyndigar regeringen att träffa avtal med (publ) om bolagets fortsatta verksamhet i enlighet med de riktlinjer som tidigare ställt sig bakom, 5. bemyndigar regeringen att, i fråga om ram- anslaget , åta sig ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst och senare, 6. bemyndigar regeringen att, i fråga om ram- anslaget B16 , åta sig ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst och senare, 7. bemyndigar regeringen att, i fråga om ram- anslaget C1 , åta sig ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst och senare, 8. bemyndigar regeringen att, i fråga om ram- anslaget D1 Socialvetenskapliga forsknings- rådet: Forskningsmedel, åta sig ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst och senare, 9. medger att den statliga garantin för System- bolagets pensionsförpliktelser höjs till , 10. för anvisar anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp A1 Sjukvårdsförmåner m.m. ramanslag 1 992 000 A2 Bidrag för läkemedelsförmånen ramanslag 13 491 000 A3 Bidrag till hälso- och sjukvård ramanslag 985 626 A4 Insatser mot aids ramanslag 51 622 A5 Bidrag till WHO ramanslag 34 371 A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverk- ningar 1 591 A7 Bidrag till ramanslag 16 300 ramanslag 109 047 ramanslag 108 750 A10 ramanslag 11 110 A11 av medicinsk metodik ramanslag 33 896 A12 ramanslag 22 421 B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ramanslag 270 000 B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet reservationsanslag 275 000 B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. ramanslag 144 617 B4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder anslag 78 394 B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer anslag 132 194 B6 Ersättning för texttelefoner ramanslag 16 382 B7 Bilstöd till handikappade ramanslag 178 078 B8 Kostnader för statlig assistansersättning ramanslag 4 653 000 B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. anslag 63 000 B10 Bidrag till organisationer på det sociala området ramanslag 64 841 B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder ramanslag 30 000 B12 utbildningsstöd ramanslag 8 447 B13 ramanslag 7 857 B14 ramanslag 7 717 för internationella adoptionsfrågor ramanslag 6 745 B16 ramanslag 524 848 B17 Alkoholinspektionen ramanslag 11 013 ramanslag 687 B19 Bidrag till äldrebostäder m.m. reservationsanslag 150 000 B20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa reservationsanslag 10 000 C1 ramanslag 407 357 D1 : Forskning ramanslag 105 580 D2 : Förvaltning ramanslag 8 968 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:553) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap 3 § Ersättning för tandvård lämnas om vården ges vid en folktandvårds- klinik, en odontologisk fakultet eller annars genom det allmännas försorg. Ersättning lämnas också om vården ges hos en enskild näringsidkare, ett bolag eller en annan juridisk person, under förutsättning att vårdgivaren är uppförd på en förteckning som upprättats av den allmänna försäk- ringskassan. Ersättning för tandvård lämnas om vården ges vid en folktandvårds- klinik, en högskola där odontologisk utbildning och forskning bedrivs eller annars genom det allmännas försorg. Ersättning lämnas också om vården ges hos en enskild näringsidkare, ett bolag eller en annan juridisk person, under förutsättning att vårdgivaren är uppförd på en förteckning som upprättats av den allmänna försäk- ringskassan. För att bli uppförd på en förteckning enligt första stycket skall vårdgivaren antingen själv vara legitimerad tandläkare eller legitimerad tandhygienist eller ha tillgång till en eller flera legitimerade tandläkare eller tandhygienister. Vida- re krävs att vårdgivaren har F-skattsedel. Ersättning lämnas enligt grunder som regeringen fastställer. Ersättning lämnas endast om tandvården har utförts av en legitimerad tandläkare eller tandhygienist som inte har fyllt . Ersättning lämnas inte för tandvård åt en försäkrad som fyller högst under det år då vården ges. Om avgiftsfri tandvård åt sådan försäkrad före- skrivs i tandvårdslagen (1985:125). Denna lag träder i kraft . Det övergripande målet för välfärdspolitiken är att alla människor skall ges förutsättningar för att kunna leva ett gott liv. I ett solidariskt samhälle skall alla, oberoende av inkomst, ha tillgång till sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg av hög kvalitet. Tillsammans med inkomstrelaterade so- cialförsäkringar ger denna generella välfärd både förutsättningar till försörjning genom eget arbete och trygghet i livets olika skeden. Vård och omsorg skall kännetecknas av trygg- het, kvalitet och delaktighet. Vården skall finnas tillgänglig när den behövs. Den skall vara gemen- samt finansierad och demokratiskt styrd. Be- hovet av vård skall vara avgörande. Personlig ekonomi eller social status får aldrig påverka vår- dens kvalitet och fördelning. Den svenska sjukvården är i många avseenden i världsklass då den kännetecknas av hög kvalitet, tillgång efter behov och låga kostnader. De ökade resurserna som tillförs kommunsektorn ger förutsättningar för att kunna möta de viktiga utmaningarna att förkorta väntetiderna, trygga tillgången på personal samt att låta patienten få en starkare ställning i vården. Äldreomsorgen skall utvecklas enligt den av antagna nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. FN:s äldreår genomförs och ar- betet med en offensiv äldrepolitik fortsätter. är en viktig del av vårt trygg- hetssystem där socialbidragen är det yttersta skyddsnätet. Den sociala omsorgen skall med- verka till att barn och ungdomar kan växa upp under goda förhållanden, att människor med olika slag av funktionshinder kan delta i sam- hällslivet, att de som missbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel kommer från sitt missbruk och att de som saknar medel till sitt uppehälle får möjlighet att klara sin försörjning. Att leva upp till FN:s konvention om barnets rättigheter kräver en långsiktig och ständigt på- gående process. Den proposition som lades till innehåller en strategi för detta arbete. Sammanlagt satsar regeringen för att förverkliga . Dessutom fortsätter rege- ringen sitt arbete mot sexuell exploatering av barn. 3.1 Omfattning Utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg omfattar fyra verksamhetsområden: A Hälsovård och sjukvård B Social omsorg C D Forskning I utgiftsområdet ingår 14 myndigheter som har till uppgift att svara för genomförande, uppfölj- ning och tillsyn inom de olika verksamhetsom- rådena. utgör ett eget verksam- hetsområde till följd av att myndighetens ansvar för uppföljning och tillsyn sträcker sig över verk- samhetsområdena A och B. Verksamheter inom dessa områden är huvudsakligen riktade mot kommuner och landsting vilka står för huvud- mannaskapet avseende hälso- och sjukvård, so- cialtjänst m.m. 3.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 24 2182 22 754 23 0873 24 012 24 471 24 765 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 inkl. på äldre anslag 3 inkl. på äldre anslag Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Folkhälsan har fortsatt att förbättras, men alltjämt finns stora socioekonomiska skillna- der i hälsoläget hos befolkningen. Ett oroan- de tecken är att den andel av befolkningen som uppger sig ha psykiska besvär ökar. Andra hälsoproblem som ökar är övervikt och allergier. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården har präglats av bl.a. besparingar och omstruktureringar. Den demografiska utvecklingen har inneburit att an- delen äldre ökar. I den situationen har vården, trots en bibehållen produktionsnivå, fått problem med ökade väntetider. har ett kraftfullt arbete inletts för att korta köer till och minska väntetider i vården. Enligt uppföljning av psy- kiatrireformen får personer med psykisk störning inte del av insatser för stöd och ser- vice enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade i den utsträckning som gruppens behov föranleder. Omkring hälften av gruppen svårt psykiskt störda saknar adekvat sysselsättning anpassad till deras funktionshinder. Till följd av förändringen inom läkemedels- förmånen minskade kostnaden för läkemedel något . beräknas en viss kostnadsökning ske. Det är svårt att bedöma den mer långsiktiga kostnadsutvecklingen inom läkemedelsområdet. Den statliga assistansersättningen, som reg- leras i lagen (1993:389) om assistansersättning har tillförts kraftigt ökade resurser. Prog- nosen för visar dock att utgiftsnivån nu har stabiliserats. De beslutade extra resurserna till kommuner och landsting har förbättrat förutsättningarna att bibehålla och i viss utsträckning höja kvaliteten i verksamheten. Uppföljningar i vården och omsorgen visar dock att det fortfarande finns brister. De individuella stöden till funktionshindrade har stor betydelse för att underlätta ett så självständigt liv som möjligt, men det finns brister när det gäller tillgängligheten i sam- hällsmiljön som helhet. Kostnaderna för socialbidrag minskar. Arbetet har påbörjats med att redovisa, ana- lysera och utveckla alla verksamheter utifrån ett genderperspektiv. Förändringar Ytterligare steg har tagits för att stärka pa- tientens inflytande och delaktighet i hälso- och sjukvården genom de förslag till föränd- ringar i hälso- och sjukvårdslagstiftningen som regeringen förelagt . Lands- tingen har tillförts medel för insatser inom området genom den särskilda överenskom- melsen mellan staten och landstingen. Landstingen och kommunerna har genom utökade statsbidrag fått förutsättningar att korta väntetiderna inom vården samt komma tillrätta med de problem som finns inom äldresjukvården. skall på rege- ringens uppdrag utreda förutsättningarna för en behandlingsgaranti inom hälso- och sjuk- vården. Ytterligare åtgärder har vidtagits för att stärka patientsäkerheten i vården genom beslut om en ny reglering för yrkesverksam- heten inom hälso- och sjukvårdsområdet som träder i kraft . beslut att införa lagstiftning rö- rande hälsodataregister och vårdregister inne- bär en ökad enhetlighet i regleringen inom området som skyddet för den en- skildes integritet förstärks. beslut om ett reformerat tand- vårdsstöd innebär i princip att alla vuxna ges ett ekonomiskt stöd till hälsofrämjande och regelbunden tandvård. förbättras stödet till vissa äldre samt personer som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda vårdbehov. Ett högkostnadsskydd införs vid särskilt omfattande behandlingar. Genom beslut har grundvalarna för en ny äldrepolitik lagts fast. Nationella mål har formulerats och arbetet med att utveckla en långsiktig strategi har inletts för hur målen skall förverkligas. Riks- dagsbeslutet innebär också ändringar och till- lägg i socialtjänstlagen avseende kvalitetssäk- ring inom äldre- och handikappomsorgen, skyldighet för personal att rapportera om missförhållanden samt förtydligande av avgiftsreglerna inom äldre- och handikapp- omsorgen. Särskilda medel föreslås avsättas för att stödja och påskynda utvecklingen när det gäller bl.a. stöd till anhöriga, forskning och tillsyn. har förelagts förslag till en strategi för det fortsatta arbetet med att förverkliga och genomföra i . Mål för utgiftsområdet Att trygga en god hälsa och goda levnads- villkor och se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kvalitet och effektiv resursanvändning samt tillgodoser den enskilde individens behov av vård, omsorg, stöd och service. Prioriteringar Åtgärder skall vidtas för att förbättra förut- sättningarna att korta väntetiderna och för- bättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Insatser skall göras för att öka patientinfly- tandet och stärka patientsäkerheten. Verksamhetsstatistik och resultatinformation för hälso- och sjukvården skall tas fram. Åtgärder skall vidtas för att förbättra den psykiska hälsan hos befolkningen och särskilt hos barn och ungdomar. Lagstiftningen inom tvångspsykiatriområdet skall reformeras. Förutsättningarna skall förbättras för att fort- löpande prognostisera kostnadsutvecklingen för läkemedel. Arbetet med att utveckla och effektivisera läkemedelsförsörjningen skall fullföljas. Inom handikappområdet kommer frågor om tillgänglighet och utformandet av en nationell handlingsplan att ha hög prioritet. Regeringen har tillsatt en handikapp- delegation och en nationell samordnings- kommitté för handikappfrågor som har en nyckelroll i arbetet. Opinionsbildning och förebyggande åtgärder bland ungdomar skall ha en fortsatt hög prio- ritet i syfte att påverka attityder och förhåll- ningssätt till alkohol och narkotika. Arbetet med att förverkliga barnkonventio- nen skall ha fortsatt hög prioritet liksom samarbetet kring vissa barnfrågor inom Östersjöstaternas råd (). Inom äldreområdet skall genomförandet av den nationella handlingsplanen prioriteras. En parlamentarisk äldreberedning skall tillsättas. Aktiviteter inom ramen för FN:s äldreår skall genomföras. Situationen för hemlösa har försvårats och regeringen vill i samarbete med kommuner och ideella organisationer satsa resurser och vidta åtgärder för att förbättra situationen för de hemlösa. Ett genderperspektiv skall ingå i all verksam- het. Förslag och verksamheter skall analyseras utifrån båda könens behov och förutsätt- ningar i syfte att höja kvaliteten och effekti- viteten. Mål Att trygga en god hälsa och att åstadkomma en hälso- och sjukvård av god kvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskilde individens behov. Att erbjuda en äldre- och handikappomsorg som ger goda levnadsvillkor för äldre och per- soner med funktionshinder med olika behov av service, omvårdnad och vård och som bygger på den enskilda människans delaktig- het och självbestämmande. Att åstadkomma en social omsorg av god kvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskilde individens behov av stöd och bistånd i samband med sociala eller andra handikapp, missbruksproblem och för- sörjningssvårigheter samt som tillgodoser att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. Att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. Nedan sammanfattas de resultatbedömningar som gjorts utifrån de mål som gällde för hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen. Dessa mål redovisades i budgetpropositionen för . För en mer detaljerad resultatbedöm- ning hänvisas till respektive verksamhetsområde (se avsnitt 4.3, 5.3 och 7). 3.3.1 Tillstånd och utveckling Utvecklingen inom hälso- och sjukvården har varit mycket omdanande. Den har bl.a. präglats av besparingar inom sjukhus- sektorn samt kraftiga omfördelningar från slutna till öppna vårdformer. Den demografiska ut- vecklingen har också inneburit att andelen äldre inom hälso- och sjukvården har ökat. Samman- taget har denna utveckling, trots en bibehållen produktionsnivå, inneburit att väntetiderna inom vården har ökat . Brister i patienternas möjligheter till inflytande och del- aktighet är andra problem som har uppmärk- sammats. Hälsoläget hos befolkningen har generellt sett fortsatt att förbättras. Ett allvarligt problem är dock att skillnaderna i hälsa mellan olika socio- ekonomiska grupper kvarstår. Hälsorisker som ökar i omfattning är övervikt och allergier. Det finns dessutom tecken på att andelen i befolk- ningen med psykisk ohälsa ökat. Tandhälsan har påtagligt förbättrats under en följd av år. Hos barn och ungdomar har före- komsten av kariesskador minskat väsentligt. Undersökningar från och läns- styrelserna visar att äldre och funktionshindrade inte alltid får den vård de behöver från kommu- nen. Det saknas platser i särskilt boende. Av- gifterna för bl.a. boende och service är i vissa fall för höga för en del vårdtagare. Psykiskt funk- tionshindrade kan ha svårt att få adekvat rehabi- litering, bostad med särskild service och dagliga aktiviteter. Många äldre och funktionshindrade vårdas av sina anhöriga, men omfattningen av detta är svår att uppskatta. Kommunerna lägger generellt sett ned lika mycket resurser på kom- munal vård och omsorg som tidigare, men av dem som får vård och omsorg får en minskande andel hjälp i hemmet, medan en ökande andel får mer omfattande insatser. Kom- munernas omsorg om äldre och funktionshandi- kappade fungerar i huvudsak bra. Personalen gör stora insatser för att ge god omsorg. Det finns dock problem som behöver åtgärdas. Kvaliteten i vården och omsorgen varierar såväl mellan som inom kommunerna och brister som uppmärk- sammats vid tillsyn åtgärdas inte alltid så snabbt som vore önskvärt. Det är huvudsakligen stan- darden i boendet, personaltätheten och persona- lens kompetens som utgör problem. Barns behov av stödinsatser har ökat. Allt fler barn, mätt såväl i antal som andel av alla barn , får också stöd genom . Kommunerna lägger ned generellt sett lika mycket resurser på detta område som tidigare, men fler barn och unga får stöd genom kontakt- person och en minskad andel får vård utom hemmet. Kostnaderna för socialbidraget har ökat , men har kostnaderna sjunkit och de förväntas fortsätta minska . Utvecklingen speglar bl.a. det förbättrade arbetsmarknadsläget och det minskade flyktingmottagandet. För många ung- domar, invandrare och ålderspensionärer med invandrarbakgrund har socialbidraget dock kom- mit att fungera som ett mer långsiktigt försörj- ningsstöd. Ytterligare ett problem är att olika kommuner och olika handläggare gör olika be- dömningar i socialbidragsbeslut. har en omstrukturering av missbrukarvården skett. Vården sker i allt högre grad inom öppenvården. Antalet tvångsvårdade har halverats . Behovet av ung- domsvårdsplatser inom tvångsvården har däre- mot ökat. Kunskapsbehovet är stort och kontinuerligt inom hela det socialvetenskapliga, socialpolitiska och folkhälsopolitiska området och kan till stor del endast tillgodoses genom forskning. I rege- ringens proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle redovisades kunskapsbehovet på flera olika områden inom an- svarsområde. 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna Inom ramen för den särskilda överenskommel- sen mellan staten och landstingen infördes en vårdgaranti i syfte att öka tillgänglig- heten inom hälso- och sjukvården. Landstingen tillfördes i överenskommelsen medel för detta ändamål samt för utvecklingsarbete avseende kvalitet m.m. Vidare höjdes statsbidragen till kommuner och landsting vilket förbättrade möj- ligheterna för landstingen att vidta åtgärder för att bl.a. korta väntetiderna i vården. Dessutom har landstingen fått ersättning från staten i form av medel för läkemedelsförmånen på grund av övertagandet av kostnadsansvaret för denna. Re- geringen har överlämnat två pro- positioner till med förslag till änd- ringar i hälso- och sjukvårdslagen i syfte att stärka patientens ställning i hälso- och sjuk- vården. pågår ett omfattande utred- ningsarbete inom hälso- och sjukvårdsområdet. Regeringen har bl.a. tillsatt en nationell folk- hälsokommitté med uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen. Vidare har en kommitté tillsatts för att utvärdera smitt- skyddslagen. Kommittén om hälso- och sjukvår- dens finansiering och organisation (HSU 2000) skall avlämna sitt slutbetänkande . Inom det medicinsk-etiska området arbetar flera utredningar, bl.a. kan nämnas Kommittén om vård i livets slutskede, Sterilise- ringsutredningen samt Delegationen för upp- följning av riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. De ökade behoven av personal inom hälso- och sjukvården har föranlett regeringen att in- rätta en kommission med uppgift att kartlägga utbildningsbehoven och föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal (se utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Därutöver har en arbetsgrupp bildats inom med uppgift att kartlägga personalförsörjningen och utbildningsbehoven inom äldreomsorgen (S 1998:D). Vidare har regeringen i en proposition om läkarnas vidare- utbildning föreslagit att ett nationellt planerings- stöd skall införas i syfte att underlätta den lång- siktiga bedömningen av den framtida läkar- försörjningen m.m. För att minska antalet nya hiv-infektioner bland befolkningen har staten avsatt medel för att förebygga spridningen av hiv/aids. Staten har vidtagit flera åtgärder för att på- verka kommunernas förutsättningar att erbjuda en god omsorg. De höjda statsbidragen till kommuner och landsting som nämnts ovan syftade även till att värna den sociala omsorgen.