prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Kultur, medier, trossamfund och fritid Kultur, medier, trossamfund och fritid 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Lagförslag 13 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift 13 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram 14 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid 15 3.1 Omfattning 15 3.2 Resultatbedömning 16 3.2.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 16 3.2.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 18 3.2.3 Effekter av de statliga insatserna 23 3.2.4 Regeringens slutsatser 24 3.3 Prioriteringar 24 3.4 Regional fördelning av statens stöd till kultur 27 3.5 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser 32 3.6 Åtgärder utanför utgiftsområdet 32 3.7 Skatteavvikelser 33 4 Allmän kulturverksamhet 35 4.1 Omfattning 35 4.2 Utgiftsutvecklingen 35 4.3 Resultatbedömning 35 4.4 Kultur i skolan 37 4.5 Revisionens iakttagelser 39 4.6 Anslag 39 A1 39 A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 40 A3 Nationella uppdrag 43 A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 44 5 Teater, dans och musik 45 5.1 Omfattning 45 5.2 Utgiftsutvecklingen 45 5.3 Resultatbedömning 46 5.4 Revisionens iakttagelser 49 5.5 Anslag 50 B1 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter 50 B2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 53 B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 55 6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 57 6.1 Omfattning 57 6.2 Utgiftsutvecklingen 57 6.3 Resultatbedömning 58 6.4 Revisionens iakttagelser 61 6.5 Anslag 61 C1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet 61 C2 Litteraturstöd 63 C3 Stöd till kulturtidskrifter 64 C4 Stöd till bokhandeln 65 C5 Talboks- och 66 C6 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 67 C7 Bidrag till och 68 7 Bild och form samt konsthantverk 71 7.1 Omfattning 71 7.2 Utgiftsutvecklingen 71 7.3 Resultatbedömning 72 7.4 Revisionens iakttagelser 74 7.5 Anslag 74 D1 74 D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 75 för hemslöjdsfrågor 77 D4 Främjande av hemslöjden 78 D5 Bidrag till bild- och formområdet 78 8 Ersättningar och bidrag till konstnärer 81 8.1 Omfattning 81 8.2 Utgiftsutvecklingen 81 8.3 Resultatbedömning 81 8.4 Revisionens iakttagelser 83 8.5 Anslag 84 84 E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 85 9 Arkiv 89 9.1 Omfattning 89 9.2 Utgiftsutvecklingen 89 9.3 Resultatbedömning 90 9.4 Revisionens iakttagelser 91 9.5 Anslag 91 F1 och landsarkiven 91 F2 Bidrag till regional arkivverksamhet 94 F3 94 F4 Svenskt biografiskt lexikon 96 F5 Arkivet för ljud och bild 96 10 Kulturmiljö 99 10.1 Omfattning 99 10.2 Utgiftsutvecklingen 99 10.3 Resultatbedömning 100 10.4 Anslag 102 G1 102 G2 Bidrag till kulturmiljövård 104 G3 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar 106 11 Museer och utställningar 109 11.1 Omfattning 109 11.2 Utgiftsutvecklingen 109 11.3 Resultatbedömning 110 11.4 112 11.5 Modern form och design 113 11.6 Statens musiksamlingar 114 11.7 Revisionens iakttagelser 115 11.8 Anslag 115 H1 och H2 Centrala museer 115 H1 Centrala museer: Myndigheter 115 H2 Centrala museer: Stiftelser 115 H3 Bidrag till regionala museer 120 H4 Bidrag till vissa museer 121 H5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 123 H6 Riksutställningar 124 H7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 125 12 Film och medier 127 12.1 Omfattning 127 12.2 Utgiftsutvecklingen 127 12.3 Resultatbedömning 128 12.4 Revisionens iakttagelser 130 12.5 Anslag 130 I1 Filmstöd 130 I2 132 I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och 134 I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 134 I5 Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk (Dövas TV) 135 12.6 En radio och TV i allmänhetens tjänst 136 12.7 Vissa frågor avseende 139 13 Forskning 141 13.1 Omfattning 141 13.2 Utgiftsutvecklingen 141 13.3 Resultatbedömning 141 13.4 Anslag 143 J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 143 J2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 144 14 Trossamfund 147 14.1 Omfattning 147 14.2 Utgiftsutvecklingen 147 14.3 Resultatbedömning 147 14.4 Revisionens iakttagelser 148 14.5 Anslag 149 K1 Stöd till trossamfund 149 15 Folkbildning 151 15.1 Omfattning 151 15.2 Utgiftsutvecklingen 151 15.3 Resultatbedömning 151 15.4 Anslag 154 L1 Bidrag till folkbildningen 154 L2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 156 L3 Bidrag till kontakttolkutbildning 157 16 Ungdomsfrågor 159 16.1 Omfattning 159 16.2 Utgiftsutvecklingen 159 16.3 Resultatbedömning 160 16.4 Revisionens iakttagelser 160 16.5 Anslag 160 M1 160 M2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. 162 17 Folkrörelse- och idrottsfrågor 165 17.1 Omfattning 165 17.2 Utgiftsutvecklingen 165 17.3 Resultatbedömning 166 17.4 Anslag 166 N1 Stöd till idrotten 166 N2 Lotteriinspektionen 167 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram, 3. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget C5 Talboks- och beställa talböcker, punktskriftsböcker och informationsmate- rial som medför utgifter på högst (avsnitt 6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter), 4. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget D2 Konstnärlig ge- staltning av den gemensamma miljön, be- ställa konstverk som medför utgifter på högst (avsnitt 7 Bild och form samt konsthant- verk), 5. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget G2 Bidrag till kultur- miljövård, besluta om bidrag som medför utgifter på högst , dock längst t.o.m. varav högst och högst (avsnitt 10 Kulturmiljövård), 6. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget H5 Stöd till icke-stat- liga kulturlokaler besluta om bidrag som medför utgifter på högst , dock längst t.o.m. , varav högst och högst (avsnitt 11 Museer och utställningar), 7. godkänner det som regeringen förordar om att skilja från Statens konstmuseer och att bilda en ny myndighet (avsnitt 11 Museer och utställningar), 8. godkänner det som regeringen förordar om överförandet av Svenskt visarkiv från till Statens musik- samlingar (avsnitt 11 Museer och utställ- ningar), 9. godkänner regeringens förslag till medels- beräkning för för den avgiftsfi- nansierade verksamhet som bedrivs av Sve- riges , , Radio och Utbildningsra- dio AB (avsnitt 12 Film och medier), 10. godkänner regeringens förslag om särskilda medel för en satsning på radio och TV i allmänhetens tjänst i enlighet med de rikt- linjer som redovisas samt att och sam- manlagt tilldelas ur rundradiokontot för (avsnitt 12 Film och medier), 11. godkänner regeringens förslag om att Sveri- ges skall tilldelas särskilda medel på ur rund- radiokontot för för särskilt kvali- ficerad programproduktion (avsnitt 12 Film och medier), 12. godkänner regeringens förslag till avgräns- ning av den del av AB:s verksamhet som skall bedrivas med skälig lönsamhet (avsnitt 12 Film och medier), 13. godkänner att regeringen på AB Svenska verkar för att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på (avsnitt 17 Folkrörelse- och idrotts- frågor), 14. för anvisar anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid enligt följande upp- ställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 31 351 A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 122 895 A3 Nationella uppdrag ramanslag 7 000 A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 136 703 B1 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter 750 501 B2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 534 146 B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål ramanslag 115 240 C1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet obetecknat anslag 35 740 C2 Litteraturstöd ramanslag 89 167 C3 Stöd till kulturtidskrifter ramanslag 20 400 C4 Stöd till bokhandel ramanslag 9 801 C5 Talboks- och ramanslag 54 873 C6 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur obetecknat anslag 13 305 C7 Bidrag till och 4 070 D1 ramanslag 5 122 D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön ramanslag 35 438 för hemslöjdsfrågor ramanslag 1 078 D4 Främjande av hemslöjden ramanslag 17 269 D5 Bidrag till bild- och formområdet ramanslag 27 296 ramanslag 9 788 E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer ramanslag 252 350 F1 och landsarkiven ramanslag 232 440 F2 Bidrag till regional arkivverksamhet obetecknat anslag 2 982 F3 ramanslag 28 346 F4 Svenskt biografiskt lexikon ramanslag 3 497 F5 Arkivet för ljud och bild ramanslag 26 933 G1 ramanslag 150 141 G2 Bidrag till kulturmiljövård ramanslag 241 118 G3 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar 50 000 H1 Centrala museer: Myndigheter ramanslag 601 087 H2 Centrala museer: Stiftelser obetecknat anslag 172 897 H3 Bidrag till regionala museer obetecknat anslag 102 271 H4 Bidrag till vissa museer obetecknat anslag 39 298 H5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler ramanslag 10 000 H6 Riksutställningar ramanslag 36 316 H7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål ramanslag 80 I1 Filmstöd ramanslag 142 403 I2 ramanslag 7 390 I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och obetecknat anslag 25 533 I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 821 I5 Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk 17 518 J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet ramanslag 35 871 J2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen obetecknat anslag 1 252 K1 Stöd till trossamfund ramanslag 55 700 L1 Bidrag till folkbildningen obetecknat anslag 2 508 405 L2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen obetecknat anslag 71 791 L3 Bidrag till kontakttolkutbildning obetecknat anslag 9 032 M1 ramanslag 12 367 M2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. 96 389 N1 Stöd till idrotten ramanslag 475 240 N2 Lotteriinspektionen ramanslag 21 496 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV- avgift Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §1 TV-avgiften är . Den skall betalas i fyra poster om . Den skall betalas i fyra poster om . Varje post avser en avgiftsperiod och skall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens början. För innehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som motsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 § Avgift för granskning enligt denna lag tas ut med 1. grundavgift , 2. tidsavgift per spelmi- nut vid normal visningshastighet, dock , 3. avgift för varje tillståndskort ut- över det första med . 1. grundavgift , 2. tidsavgift per spelmi- nut vid normal visningshastighet, dock , 3. avgift för varje tillståndskort ut- över det första med . Tidsavgift tas inte ut om en film eller ett videogram till väsentlig del är en dokumentär framställning. Om en film eller ett videogram har en speltid vid normal visningshastighet utgår avgiften för varje tillståndskort ut- över det första med , eller, om speltiden understiger fem minu- ter, med . Om en film eller ett videogram har en speltid vid normal visningshastighet utgår avgiften för varje tillståndskort ut- över det första med , eller, om speltiden understiger fem minu- ter, med . Om en film eller ett videogram endast skall visas vid en filmfestival eller ett annat konstnärligt eller ideellt evenemang där sådana framställningar före- kommer som godkänts för personer , får Biografbyrån medge befrielse från avgift för granskningen. Denna lag träder i kraft . 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid 3.1 Omfattning Utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfund och fritid omfattar följande verksamhetsområden: Allmän kulturverksamhet, Teater, dans och mu- sik, Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter, Bild och form samt konsthantverk, Ersättningar och bidrag till konstnärer, och utställningar, Film och medier, Forskning, Trossamfund, Folkbildning, Ung- domsfrågor samt Folkrörelse- och idrottsfrågor. De myndigheter som ingår i utgiftsområdet redovisas under varje verksamhetsområde. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 7 176 7 335 7451 7 452 7 597 7 722 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Genom kulturpolitiska beslut lades in- riktningen på den långsiktiga kulturpolitiken fast. En rad insatser genomförs . Även om utfallet av enskilda insatser ännu inte kan avläsas är regeringens samlade bedömning att pågående statliga insatser är av avgörande betydelse för att nå flertalet av målen för utgiftsområdet. Förändringar Staten har ökat anslagen till kulturen. Satsningen på litteraturen och läsandet har fortsatt. Ett nytt inköpsstöd och ett nytt distri- butionsstöd till bibliotek och bokhandel, samt ett permanent stöd till läsfrämjande åtgärder för barn och unga, fördubblar statens stöd till litte- ratur och läsande. Inom ramen för den fortsatta satsningen på konstnärernas villkor har beslut fattats om dels vissa nya stödformer, dels förstärkningar av befintliga kulturstöd. Avsikten är att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Ett statligt handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design har tagits fram, vilket bl.a. innebär att mål för detta helt nya politikom- råde har införts och att skönhetsvärden har getts ökad tyngd i lagstiftningen. Statsbidragen till länsmusiken har fr.o.m. inordnats i det regionala stöd- systemet. Försöksverksamheten med ändrad re- gional fördelning av kulturpolitiska medel på- börjades . blev seer en egen myndighet. blev även Riksutställningar en myndighet. Följande nya museilokaler har öppnats: , och Kungl. Myntkabinettet i samt i . De statliga utställ- ningsgarantierna har utvidgats. träffades ett avtal som innebär att filmavtal med vissa förändringar videobranschen har valt att ställa sig utanför förlängs i första hand t.o.m. . I samband med genomförandet av EG:s TV- direktiv och introduktionen av digitala TV-sänd- ningar via marknätet har regeringen lämnat för- slag till ändringar i radio- och TV-lagen. För att stärka mångfalden görs en omfattande satsning på () och Tele- vision AB (SVT). Bland annat får SVT fr.o.m. särskilda medel från rundradio- kontot för särskilt kvalificerad programproduk- tion samt möjlighet att starta nya programkana- ler. Regeringen har i årets vårproposition föresla- git en ökad utdelning från AB till idrottsrörelsen. Mål har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen skall vara att - värna yttrandefriheten och skapa reella förut- sättningar för alla att använda den, - verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, - främja kulturell mångfald, konstnärlig förny- else och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, - ge kulturen förutsättningar att vara en dyna- misk, utmanande och obunden kraft i sam- hället, - bevara och bruka kulturarvet, - främja bildningssträvanden samt - främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Målet för ungdomsfrågorna är att främja goda levnadsvillkor för ungdomar samt att stärka ung- domars delaktighet i samhällsutvecklingen (prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354). Målet för idrottsfrågorna är att stödja och ut- veckla den nationellt organiserade idrottsverk- samheten i (prop. 1970:79, bet. 1970:SU122, rskr. 1970:291, prop 1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254). Regeringen avser att utifrån slutbetänkande Idrott och Motion för livet (SOU 1998:76) återkomma till med en proposition om idrottspoliti- kens framtida inriktning. Prioriteringar Inriktningen kulturpolitiska beslut fullföljs. Detta innebär att statens insatser för litteraturen och läsandet skall stärkas och svenska språkets ställning lyftas fram, att konstnärernas villkor skall förbättras, att filmen och mediefrå- gorna lyfts fram liksom arkitektur, formgivning och design samt kulturarvets demokratiska funk- tion (se vidare 3.3 Prioriteringar). Vad gäller folkbildningen har i sam- band med folkbildningspropositionen lagt fast de principer som bör vara vägledande för statens bidragsgivning till folkbildningen . Vad gäller ungdomsfrågor bereds för närva- rande inom förslag om den framtida ungdomspolitikens inriktning. Idrottsrörelsens egen utveckling som folkrö- relse skall främjas. 3.2 Resultatbedömning 3.2.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Tillståndet och utvecklingen vad gäller yttrande- frihetsmålet beskrivs i första hand under områ- dena Litteraturen och läsandet, Konstnärernas villkor, Kulturarvet samt Film och medier. Del- aktighetsmålet beskrivs i första hand under Litte- raturen och läsandet, Bild och form, , dans och musik, Kulturarvet samt Film och medier. Mångfaldsmålet beskrivs i första hand under Litteraturen och läsandet, Konstnärernas villkor, Arkitektur, formgivning och design, Bild och form, , dans och musik, Kulturarvet samt Film och medier. Kulturarvsmålet beskrivs i första hand under Kulturarvet och Arkitektur, formgivning och design samt bildningsmålet under Litteraturen och läsandet, Kulturarvet, Film och medier och Folkbildning. Litteraturen och läsandet En reell yttrandefrihet kräver att alla har tillgång till ett språk, till kunskaper och information. Statistiken visar att vi läser och köper mycket böcker i . minskade dock läsandet bland de yngsta barnen och då sär- skilt bland barn till lågutbildade föräldrar. Att köpa böcker är lika vanligt som att låna dem. Av alla barn har besökt ett bibliotek . Nyförvärven av böcker vid folkbiblioteken har sjunkit från 2,2 miljoner år 1990 till 1,9 miljoner år 1996. har bokutgivningen fortsatt att öka. En utvecklingstendens är att utgivningen av skönlitteraturen minskar medan facklitteraturen ökar. Biblioteken har en aktiv uppsökande verk- samhet inom vård och omsorg. De har också anpassade medier som talböcker, videoböcker och lättlästa böcker. Talboksutlåningen i landet har ökat och det finns indikationer på att utlåningen har fortsatt att öka . har framför allt bokhand- larnas inköp av lättlästa böcker ökat markant. Konstnärernas villkor Kulturell mångfald är en förutsättning för både en levande demokrati och ett rikt kulturliv. Bästa möjliga förutsättningar för det konstnärliga arbetet skall skapas och den konstnärliga friheten skall garanteras. Antalet yrkesverksamma konst- närer har ökat finns ca 25 000 konstnärer i . har många yrkesverksamma konstnärer åter- kommande perioder av arbetslöshet. Generellt sett har konstnärer låga inkomster från sitt konstnärliga arbete. Genomsnittsinkomsten är lägst bland bildkonstnärerna. Arkitektur, formgivning och design Arkitektur, formgivning och design är en viktig del av vår välfärd. Hur städer, byggnader och föremål gestaltas påverkar våra liv och vårt sätt att leva. Regeringens samlade behandling av detta nya kulturpolitiska område ger arkitektur, form och design en legal bas och ökade resurser och därmed en central ställning i kulturpolitiken och samhällsbyggandet. Bild och form Den samtida bildkonsten präglas av mångfald. Nyetableringen av bild- och forminstitutioner har varit stor . Där- emot är den regionala etableringen svag inom bild- och formområdet. har konstnärlig medverkan kring exempelvis bro- byggen, vägmiljöer och järnvägar blivit en natur- lig del i processen. Bildkonstnärernas och formgivarnas egna ini- tiativ att driva gallerier och kooperativ är viktiga komplement till det övriga utställningsutbudet. Organisationer, konsthantverkskooperativ och andra grupper inom bild- och formkonstområdet spelar en viktig roll som konstbildare, förmedlare och arrangörer av utställningar. De når en mycket bred och även ny konstpublik. Teater, dans och musik Ett rikt kulturutbud i hela landet skall främjas. Detta förutsätter bl.a. en bred turnéverksamhet. Turnéföreställningar utgör mer än hälften av det totala statsunderstödda utbudet av teater, dans och musik. föreställningar och publik tende- rar att åter öka efter en nedgångsperiod. Även vissa regionala teatrar och de fria teatergrupperna redovisar ökade föreställnings- och besökstal. En förutsättning för den kulturella mångfal- den är den institutionella infrastrukturen. Natio- nalscenerna skall stimulera teaterlivet i stort. Stads- eller länsteater finns i alla län utom två. På dansområdet är den regionala etableringen svag. Barn och unga är landets flitigaste kulturkon- sumenter och kulturutövare. fanns 294 kommunala musik- och kulturskolor som nådde 340 000 barn. Av alla barn har besökt ett musikevenemang . Kulturarvet Inom kulturarvsområdet finns ett väl utbyggt institutionsnät av främst museer och arkiv. Regionala museer finns i varje län. Det totala antalet besökare på de 220 museer och konst- hallar som ingår i museistatistiken var över 17 miljoner. Museibesöken från förskolor och skolor ökade 1996 från 800 000 till nära 1,25 miljoner besök . Den statligt finansierade musei- och utställ- ningsverksamheten har fått en spridning i hela landet genom vandringsutställningar, där Riksut- ställningar har en central roll, och annan musei- verksamhet. Tillgängligheten till samlingar och arkivbe- stånd har ökat och samlingarnas tillstånd har förbättrats. Digitaliseringen av samlingar inom kulturinstitutionerna har ökat markant, bl.a. som en följd av sysselsättningsinsatser på kulturom- rådet, det s.k. . I ett internatio- nellt perspektiv ligger svenska museer långt framme vad gäller kunskapsspridning via Inter- net. Den digitala teknikutvecklingen och den ökade spridningen av informationsteknik ger även arkiven förutsättningar för bättre tillgäng- lighet och ökade möjligheter att nå fler och nya användare. I finns hundratusentals värdefulla kulturminnen och kulturmiljöer i form av bl.a. byggnader, fornminnen och kulturlandskap. För att säkerställa och utveckla dessa värden är det naturligt att arbetet för kulturmiljön beaktas inom alla samhällssektorer. Genom samarbete och samverkan på både central och regional nivå har synen på kulturmiljövärdena som en viktig del av miljön förstärkts. Film och medier Den totala medieanvändningen har varit relativt . Radio och TV dominerar medieanvändningen. Den avgifts- finansierade radions och televisionens kanaler har en stor del av befolkningens lyssnar- och tittartid. Morgonpressens räckvidd har legat på en relativt hög och jämn nivå . Situationen i övrigt på dagspressens område redovisas under utgiftsområde 1. En genomsnittlig dag går en procent av be- folkningen på bio. Ungdomar mellan är biobesökare i större utsträckning än andra. har 30 svenska filmer haft pre- miär. Medieområdet har utvecklats i snabb takt. Teknik- och medieutvecklingens möjligheter att bidra i bildningssträvandena, idé- utbyte och konstnärlig utveckling skall tas till vara.