prop · GM0315 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt andra stycket skall överlåtelsen, om ersättningen understiger tillgångens skattemässiga värde och villkoren för att uttagsbeskattning skall underlåtas är uppfyllda, behandlas som om tillgången avyttrats för för ett vederlag motsvarande dess skattemässiga värde. För tydlighets skull har i andra meningen tagits in en bestämmele om att förvärvaren skall anses ha anskaffat tillgången för samma belopp. Denna be- stämmelse var inte med i lagrådsremissen. 2 § Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 motiveras i avsnitt 12.1. I fall då marknadsvärdet av den överlåtna tillgången överensstämmer med eller understiger det skattemässiga värdet finns det inte någon an- ledning att underlåta uttagsbeskattning. Genom villkoret i punkt 3 som är nytt i förhållande till betänkandet undantas sådana överlåtelser från lagens tillämpningsområde. 4 7 §§ Bakgrunden till definitionerna i paragraferna framgår i avsnitt 5.4.1 5.4.5. , bostadsaktiebolag och investment- företag, se avsnitt 5.4.5. Enligt 5 § första stycket 6 avses med företag svenskt ömsesidigt försäkringsföretag. Det är en ändring i förhållande till lagrådsremissen som endast omfattade ömsesidiga skadeförsäkringsföre- tag. I 6 § finns en definition av handelsbolag som gäller vid tillämpning av underprislagen. Av definitionen följer att ett handelsbolag med handels- bolag som delägare inte kan delta i underprisöverlåtelser. 8 § I fråga om juridiska personer utgör ersättning eller reavinst vid avyttring av en tillgång regelmässigt intäkt av näringsverksamhet (möjligen kan något udda undantag förekomma). I princip alla tillgångar ingår således i näringsverksamhet. Avkastning av näringsfastighet utgör intäkt av näringsverksamhet för en fysisk person. Däremot utgör inte vinst vid av- yttring av fastigheten sådan intäkt. Näringsfastigheter ingår därför inte i näringsverksamhet för fysiska personer. 9 § Gemensamt för tillgångsgruppen i punkt 1 är att värdesättningen i den in- och utgående balansräkningen påverkar det skattemässiga resultatet. I fråga om tillgångar av detta slag som anskaffats under tidigare beskatt- ningsår utgörs det värde som gäller vid beskattningen av det utgående värdet närmast föregående beskattningsår. För tillgångar som anskaffats under det aktuella beskattningsåret utgörs värdet av anskaffningsvärdet. Antag i fråga om en lagerfastighet att värdet enligt räkenskaperna, i överensstämmelse med de skattemässiga reglerna för lagervärdering, är 100 och att värdeminskningsavdrag har gjorts i deklarationen med 20. Av andra meningen följer då att det skattemässiga värdet är 80. I punkt 2 behandlas reavinsttillgångar. Det är fråga om fastigheter, bostadsrätter, aktier och andra andelar, fordringar, utländsk valuta m.m., som inte utgör omsättningstillgångar i skattehänseende. För juridiska per- soner (utom dödsbon) beräknas en vinst eller förlust vid avyttring av sådan egendom enligt reglerna i 24 31 §§ SIL. Vinsten eller förlusten räknas som intäkt resp. kostnad i näringsverksamhet. Enligt 24 § 1 mom. första stycket SIL utgörs omkostnadsbeloppet av summan av alla om- kostnader för egendomen. Den särskilda bestämmelsen för fastigheter i andra meningen skall ses mot bakgrund av att regleringen om återlägg- ning av värdeminskningsavdrag i punkt 5 av anvisningarna till 22 § KL och 25 § 5 mom. SIL systematiskt gäller även i fråga om fastigheter som innehas av juridiska personer, trots att regleringen inte har någon mate- riell innebörd i detta fall. RSV anser att det bör klargöras vad som gäller när en handelsbolagsan- del med negativt justerat ingångsvärde överlåts genom en underpris- överlåtelse. Regeringen konstaterar att enligt 28 § SIL skall, om en andel i ett handelsbolag med negativt justerat ingångsvärde avyttras, omkost- nadsbeloppet anses vara . Vederlaget skall i detta fall ökas med ett belopp som motsvarar det negativa värdet. Denna reglering påverkas inte av de föreslagna reglerna. Vederlaget skall således ökas även om avytt- ringen skett till underpris och uttagsbeskattning skall underlåtas. Utom för inventarier gäller punkt 3 övriga tillgångar för vilka reglerna om räkenskapsenlig avskrivning och restvärdeavskrivning är tillämpliga (jfr punkterna 16 och 17 av anvisningarna till 23 § KL). Vidare omfattas t.ex. tillgångar i form av kunskap som svarar mot aktiverade utgifter för forsknings- och utvecklingsarbete m.m. [jfr 17 § andra stycket bok- föringslagen (1976:125)]. För upparbetad goodwill som svarar mot ut- gifter som dragits av löpande är det skattemässiga värdet noll. 10 § Vid tillämpning av skälighetsregeln i paragrafen kan interna avskriv- ningsplaner, om sådana finns, komma till användning. En annan möjlig- het är att det skattemässiga värdet av en tillgång uppskattas med ledning av anskaffningsvärdet, tillämpade kollektiva avskrivningssatser för olika beskattningsår och tiden för innehavet av tillgången. 12 § Beträffande innebörden av verksamhetsgren, se avsnitt 5.3.3.2. Första stycket andra och tredje meningarna fanns inte med i lagrådsremissen. De skall ses mot bakgrund av regleringen i andra stycket enligt vilket andelar under vissa förutsättningar hänförs till en verksamhet eller en verksamhetsgren. Denna bestämmelse fanns inte med i FSU:s förslag. 13 17 §§ Bestämmelserna reglerar konsekvenserna av att uttagsbeskattning inte sker. De var i lagrådsremissen placerade i 2 §. Bestämmelserna i 14 och 15 §§ motiveras i avsnitt 5.8. De gäller oberoende av om det är 1 § första eller andra stycket som är tillämpligt. Bestämmelsen i 14 § innebär att de värden som överförs genom under- prisöverlåtelsen inte behandlas som utdelning hos direkt eller indirekt ägare till det överlåtande företaget. I andra stycket finns bestämmelser som inte har någon motsvarighet i lagrådsremissen. Vid överlåtelse från ett företag till en fysisk person utan ersättning skall personen om denne äger andelar i företaget utdelningsbeskattas för ett belopp motsvarande det skattemässiga värdet av tillgången. Bestämmelsen behövs på grund av att anskaffningsvärdet för den överlåtna egendomen hos förvärvaren utgörs av det skattemässiga värdet. I frånvaro av en sådan bestämmelse skulle det vara möjligt för denne att ta ut den överlåtna tillgången från näringsverksamheten utan beskattning av värdet upp till det skatte- mässiga värdet. På så sätt skulle andra ledet i dubbelbeskattningen und- vikas. Utgår ersättning vid överlåtelsen minskas det belopp för vilket personen skall beskattas i motsvarande mån. Det överförda värdet behandlas enligt 15 § inte heller som förbätt- ringskostnad för andel i det förvärvande företaget eller för andel i ett företag som direkt eller indirekt äger andelar i detta. I andra och tredje meningarna finns bestämmelser som är nya i förhållande till utred- ningens förslag. Bestämmelsen i andra meningen reglerar det fall att er- sättning inte har utgått vid en överlåtelse till ett företag. Ett exempel är att en aktieägare tillskjuter sakegendom till ett aktiebolag. Med under- prislagens synsätt är detta en underprisöverlåtelse för noll kronor som enligt 1 § andra stycket skall behandlas som om tillgången avyttrats mot en ersättning som motsvarar det skattemässiga värdet. Vad gäller frågan om förbättringskostnad för aktieägarens aktier i företaget bör transak- tionen behandlas på samma sätt som om aktieägaren först tillskjutit ett belopp motsvarande det skattemässiga värdet av tillgången och därefter sålt tillgången till företaget till det skattemässiga värdet. I detta fall höjs anskaffningskostnaden för aktieägarens aktier i företaget med ett belopp motsvarande tillgångens skattemässiga värde. Genom bestämmelsen i andra meningen erhålls samma resultat när tillgången tillskjuts direkt. I tredje meningen finns en motsvarande reglering för det fall att viss ersättning har utgått. Även 16 och 17 §§ är nya i förhållande till utredningens förslag. Av 16 § följer att avdrag för s.k. värdehöjande reparationer inte skall återföras om uttagsbeskattning inte sker. Anskaffningsvärdet för för- värvaren blir i motsvarande mån lägre. I 17 § finns en reglering för lagerfastigheter. Det är inte motiverat att återföra värdeminskningsavdrag som har gjorts i deklarationen men inte i räkenskaperna eftersom förvärvaren får ett motsvarande lägre anskaffningsvärde. 18 § I paragrafen finns bestämmelser om vilka som kan vara överlåtare och förvärvare. Bestämmelserna motiveras i avsnitt 5.4.2, 5.4.3 samt 5.4.5. 19 § Bestämmelsen i paragrafen motiveras i avsnitt 5.6. I andra meningen har i förhållande till betänkandet införts ett förtydligande som avser situa- tionen att förvärvaren är skattskyldig för inkomst av näringsverksamhet men en del av verksamheten är undantagen från beskattning enligt ett dubbelbeskattningsavtal. I lagrådsremissen fanns i ett andra stycke en bestämmelse av innebörd att vid överlåtelse av en fastighet till en fysisk person kan uttags- beskattning underlåtas endast om fastigheten erhåller karaktär av om- sättningstillgång hos personen. Detta följer redan av första meningen som anger att förvärvaren skall vara skattskyldig för inkomst av närings- verksamhet i vilken tillgången ingår. Bestämmelsen har därför slopats. Av 8 § framgår vad som avses med att en tillgång ingår i näringsverk- samhet. 20 § Om koncernbidragsrätt saknas skall överlåtarens hela verksamhet eller en verksamhetsgren överlåtas (jfr 12 § och avsnitt 5.3.3.2) Även en ideell andel av en verksamhet eller verksamhetsgren bör kunna överlåtas. En företagare bör t.ex. kunna överlåta ideella andelar av en verksamhet till sina barn. En ändring i enlighet härmed har gjorts i bestämmelsen i förhållande till betänkandet. Andra stycket är nytt i förhållande till betänkandet. Genom bestämmel- sen undantas överlåtelser mellan ett handelsbolag och ett delägande före- tag från kravet i första stycket. Skälet är att ett delägande företags andel i ett handelsbolags resultat och resultatet av företagets egen verksamhet ingår i samma förvärvskälla och således kan kvittas mot varandra. 21 24 §§ Bestämmelserna i paragraferna motiveras i avsnitt 5.3.3.3. Vissa juste- ringar har gjorts i förhållande till förslaget i betänkandet. Det gäller främst förtydligande av bestämmelserna för fall när det förvärvande före- taget är ett handelsbolag. Ett villkor har också lagts till av innebörd att överlåtelse till en fysisk person inte kan göras utan uttagsbeskattning om personen har rätt till avdrag för underskott enligt 46 § 1 mom. KL. Ett motsvarande tillägg har gjorts avseende överlåtelse till ett handelsbolag med fysisk person som delägare. Bestämmelserna i 24 § kan belysas av följande exempel. Ett moder- bolag, M, har ett dotterbolag A som i sin tur har ett dotterbolag B. Egen- dom har överlåtits till underpris från B till A. Under det beskattningsår, då överlåtelsen skedde, hade M rätt till avdrag för underskott. Koncernen har bestått , varför koncernbidrags- spärren i 8 § lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet, UAL, inte är tillämplig på underskottet hos M. Bestämmelsen i 22 § skall därför inte tillämpas. A har förvärvat B beskattningsåret före det aktuella beskatt- ningsåret. Underskottet i M härrör från tid före förvärvet. M har således omfattats av en ägarförändring enligt 4 § andra stycket UAL. Underskottet utgör gammalt underskott enligt 3 § fjärde stycket UAL. Enligt 8 § UAL är koncernbidrags- spärren tillämplig på underskottet om A lämnar koncern- bidrag till M och koncernbidraget motsvaras av koncern- bidrag som A erhållit från B. Bestämmelserna i tredje stycket hindrar i detta fall att vederlaget vid underprisöverlåtelsen godtas. Bestämmelsen i 23 § tredje stycket andra meningen är ny i förhållande till lagrådsremissen. Den avser fallet att ett företag med kvarstående underskott har överlåit en tillgång till underpris till ett handelsbolag i vilket företaget är delägare. I ett sådant fall blir första meningen i stycket tillämplig, vilket inte är motiverat. I andra meningen görs därför ett undantag för detta fall. 25 § Enligt paragrafen skall man bortse från ett underskott om den fysiska person eller det företag som det är fråga om avstår från att utnyttja underskottet. Bestämmelsen ersätter en dispensbestämmelse som före- slagits i betänkandet. 26 31 §§ Bestämmelserna i paragraferna motiveras i avsnitt 5.3.3.3. I fråga om vissa juridiska personer, t.ex. sparbanker, saknas ägare. Villkoret att andelarna skall vara kvalificerade gäller av naturliga skäl inte när förvärvaren är en sådan juridisk person. I 26 § fjärde stycket har i förhållande till lagrådsremissen införts en inskränkning av begreppet kvalificerad andel enligt 3 § 12 a mom. En andel anses inte kvalificerad i det nu aktuella hänseendet om reglerna i 3 § 12 b mom. SIL inte skall tillämpas på utdelning och reavinst därför att utomstående i betydande omfattning äger del i företaget. I 28 § regleras överlåtelser från ett handelsbolag med någon fysisk per- son som delägare. RSV har ifrågasatt om det med anledning av reglerna i 24 § 7 mom. SIL bör ställas särskilda krav på förvärvaren. Enligt det sistnämnda lagrummet gäller särskilda regler om en fysisk person eller ett dödsbo avyttrar en andel i ett handelsbolag som äger en andel som skulle ha varit kvalificerad om den ägts av personen eller dödsboet. Regeringen gör följande bedömning. Handelsbolaget kan utan att uttags- beskattning sker avyttra andelen till underpris till en fysisk person endast om andelen blir omsättningstillgång hos denne. Vid avyttring till ett företag skall samtliga andelar i företaget vara kvalificerade. Med hänsyn till detta behöver inte några särskilda krav ställas på förvärvaren utöver dem som redan finns i det aktuella lagrummet. Bestämmelsen i 30 § behövs på grund av att 3:12-reglerna tar sikte endast på aktier och andra andelar som ägs direkt av en fysisk person. Ett exempel illustrerar bestämmelsen. Aktiekapitalet i ett aktiebolag, D, är fördelat på 100 aktier. 30 av dessa ägs av en passiv delägare. 70 av aktierna ägs av ett moderbolag, M. Av de 100 aktierna i moderbolaget ägs 80 av aktiva delägare och 20 av passiva delägare. Av aktier i D som ägs av M skall (0,8*70=) 56 anses kvalificerade på grund av bestämmel- sen i paragrafen. Resultatet blir detsamma om M äger aktierna i D genom ett helägt aktiebolag eller ett helägt handelsbolag. 18.2 Förslaget till lag om uppskov med beskattningen vid andelsbyten 1 § Definitionen av andelsbyte ansluter till definitionen av internationellt andelsbyte i 6 § lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gräns- överskridande omstruktureringar inom EG (IGOL). I motsats till defini- tionen i IGOL avser dock definitionen i den aktuella paragrafen varje avyttrad andel för sig. Av enkelhetsskäl har definitionen språkligt utfor- mats för fallet att vederlaget för en avyttrad andel utgörs av flera hela andelar i det köpande företaget (jämte eventuell kontant ersättning). De- finitionen skall emellertid förstås så att den omfattar även fallen att er- sättningen består av en enda andel i det köpande företaget eller av en bråkdel av en andel som kan vara större eller mindre än ett. Således om- fattas t.ex. fallet att tre andelar i det köpande företaget erhålls som vederlag för två avyttrade andelar. Den skattskyldige skall det år ett an- delsbyte genomförs redovisa vinsten och framställa yrkande om uppskov med beskattningen. Om uppskov medges skall uppskovsbeloppet fast- ställas vid taxeringen. I andra stycket som är nytt i förhållande till lagrådsremissen finns bestämmelser som gäller när ett handelsbolag är säljare. I dessa fall skall sådana delägare som önskar uppskov yrka detta. Av det förhållandet att uppskov medges vid tillämpning av KL och SIL följer att begrepp i andelsbyteslagen som finns i de förstnämnda lagarna har samma innebörd som där om inte annat framgår. Begreppet andel omfattar endast rena delägarrätter till kapitalet i före- taget. Konvertibler och liknande värdepapper faller således utanför. Vid blandade överlåtelser tillämpas andelsbyteslagen endast i fråga om överlåtelsens onerösa moment. Lagrådet har förordat att lagtexten för- tydligas i det hänseendet. I första stycket har därför uttryckligen angetts att marknadsmässig ersättning skall lämnas. Avyttrar t.ex. ett moder- företag 100 andelar som är värda 100 till ett dotterföretag mot ersättning av 25 andelar som är värda 25, föreligger en sammansatt transaktion. Endast 25 andelar har avyttrats genom ett andelsbyte. 2 § Vid fusion och fission förvärvar det övertagande företaget tillgångarna i det överlåtande företaget. Däremot förvärvar vid en fusion enligt 14 kap. 1 § ABL eller motsvarande fission det övertagande företaget inte i egent- lig mening andelarna i det överlåtande företaget. Det övertagande före- taget är således inte utan vidare ett sådant köpande företag som avses i 1 §. Bestämmelsen som i lagrådsremissen var placerad i 4 § behövs därför för att andelsbytesreglerna skall kunna tillämpas vid fusion och fission. Av 24 § 2 mom. första stycket 3 SIL framgår att vid en fusion enligt 14 kap. 1 § ABL eller motsvarande fission anses andelsägare i det över- låtande företaget ha avyttrat sina andelar i det överlåtande företaget. I sista stycket samma moment finns en särskild bestämmelse om att detta inte gäller andelar i det överlåtande företaget som innehas av det över- tagande företaget. 3 § Bestämmelserna i paragrafen motiveras i avsnitt 12.2. Det är tillräckligt att förutsättningar för uppskov föreligger enligt någon av de nämnda lagarna för att andelsbyteslagen inte skall vara tillämplig. Det krävs alltså inte att yrkande om uppskov framställts och uppskov medgetts. 4 § Om säljaren är ett handelsbolag kan delägarna enligt 1 § andra stycket medges uppskov med beskattningen vid ett andelsbyte. Den aktuella bestämmelsen avser i första hand fallet att det säljande handelsbolaget ägs av ett annat handelsbolag. Av bestämmelsen följer att det är delägarna i det senare bolaget som kan medges uppskov. Är det fråga om ägande i en kedja av handelsbolag, är det delägarna i det översta bolaget som kan medges uppskov. Bestämmelsen har en liknande tillämpning i fråga om de övriga lagrum som den hänvisar till. 5 § Bestämmelserna i paragrafen motiveras i, beträffande punkt 1: avsnitt 6.2.1, 2: avsnitt 6.2.2, 3: avsnitt 6.2.3 4: avsnitt 6.2.2, 5: avsnitt 6.3 samt 6 och 7: avsnitt 6.2.5 Vid bedömning av om huvudsaklighetsvillkoret i punkt 3 uppfylls bör hänsyn främst tas till storleken av intäkterna. Villkoret i punkt 5 kan inte uppfyllas vid fusion eller fission eftersom andelarna i ett överlåtande företag vid en fusion eller fission dvs. det överlåtna företaget enligt terminologin i andelsbyteslagen utslocknar genom fusionen eller fissionen. Ett undantag från villkoret finns därför i sista meningen. Bestämmelsen var i lagrådsremissen placerad i 4 § andra stycket. 6 § Genom bestämmelsen i paragrafen kan avgöras om ett utländskt företag är hemmahörande i ett eller ej, däremot inte om det är hemma- hörande i ett visst . Det senare behövs inte vid tillämpning av 5 § 2 c. 7 och 8 §§ Det beskattningsår då andelsbytet sker tas kontant ersättning upp till be- skattning. Sista meningen i 7 § första stycket avseende fallet att säljaren är ett handelsbolag fanns inte med i lagrådsremissen. Återstående del av hela den skattepliktiga reavinsten fördelas på de mottagna andelarna. Det belopp som är hänförligt till en andel, uppskovs- belopp, fastställs vid taxeringen. Uppskovsbelopp tas upp till beskattning det beskattningsår då en mottagen andel säljs eller upphör att existera. Uppskovsbelopp behandlas då som en vanlig andelsvinst. Förluster på andelar, t.ex. de mottagna andelarna, kan dras av mot uppskovsbelopp om villkoren i 27 § 5 mom. Önskar den skattskyldige ta upp uppskovsbelopp till beskattning innan en mottagen andel säljs, t.ex. på grund av att förlust uppkommit på andra andelar, föreligger inte något hinder för det. I fråga om kvalificerade andelar beräknas vid taxeringen för det be- skattningsår då andelsbytet sker de belopp som skulle tas upp som intäkt av kapital resp. intäkt av tjänst om hela reavinsten beskattades vid an- delsbytet (kapitalbeloppet resp. tjänstebeloppet). Till den del kapital- beloppet förslår tas den kontanta ersättningen upp som intäkt av kapital. Eventuell resterande del tas upp som intäkt av tjänst. Återstående delar av kapital- och tjänstebeloppen fördelas på de mottagna andelarna och fastställs. De beskattas när de mottagna andelarna säljs. Även var och en av de återstående, fördelade delarna av de beräknade kapital- och tjänstebeloppen omfattas, när det är fråga om avyttring av kvalificerade andelar, av benämningen uppskovsbelopp. Erhålls t.ex. tre andelar i det köpande företaget som vederlag för två avyttrade andelar, kommer uppskovsbelopp enligt 8 § för en mottagen andel att utgöras av två tredjedelar av det eller de belopp avseende varje avyttrad andel som skall fördelas. Av 8 § andra stycket framgår att uppskovsbelopp skall tas upp till be- skattning då vederlagsandelen avyttras eller på annat sätt övergår till annan. Det kan exempelvis vara fråga om utskiftning och utdelning eller att andelen lämnas som kapitaltillskott. Bestämmelsen har fått en delvis annorlunda utformning i förhållande till lagrådsremissen. Uppskovs- belopp skall också tas upp till beskattning om den mottagna andelen upp- hör att existera. Det kan inträffa om det köpande företaget likvideras eller om det sätter ned aktiekapitalet genom inlösen av andelar. 9 § Bestämmelsen som inte fanns med i lagrådsremissen gäller i de fall säljaren är ett handelsbolag. Uppskovsbelopp beräknas för de delägare som yrkat och medgetts uppskov. Uppskovsbelopp tas upp till beskattning som anges i 8 § andra stycket. I andra stycket andra meningen finns emellertid en särskild reglering för handelsbolag som innebär att uppskovsbelopp i vissa fall skall tas upp till beskattning . Det gäller om en delägare som medgetts uppskov överlåter andelen i handelsbolaget eller om andelen upphör att existera. Det senare kan inträffa om en delägare utträder ur handelsbolaget eller om handelsbolaget likvideras. Är det fråga om en kedja av handelsbolag, skall uppskovbelopp tas upp till beskattning om någon andel i kedjan överlåts. Detta gäller även jfr 4 § om andelen i det översta handelsbolaget upphör att existera. 10 och 11§§ 10 § sista meningen har tillkommit efter lagrådsremissen. Har den avyttrade andelen utgjort lagertillgång skall kontant del av vederlaget tas upp som intäkt av näringsverksamhet vid andelsbytet. Resterande del av vederlaget tas upp när de mottagna andelarna säljs. För att balansera den inkomstminskande effekt som uppkommer genom att värdet av det utgående lagret blir lägre än värdet av det ingående lagret på grund av andelsbytet skall ett belopp motsvarande den avyttrade an- delens skattemässiga värde tas upp som intäkt. Avdrag med samma be- lopp medges när de mottagna andelarna säljs. När det gäller lagerandelar kommer uppskovsbelopp att utgöras av den del av intäkten som överstiger kontant ersättning, minskad med den av- yttrade andelens skattemässiga värde, fördelad på de mottagna andelarna. 12 § Bestämmelsen har tillkommit efter lagrådsremissen och innehåller be- stämmelser för situationen att säljaren är ett handelsbolag. 13 § Bestämmelsen har fått en ändrad utformning i förhållande till lagråds- remissen. Av paragrafen framgår att uppskovsbelopp under vissa förut- sättningar skall tas upp till beskattning även i fall då äganderätten till den mottagna andelen inte övergår till annan. I punkterna 1 a och 1 b av anv. till 22 § KL finns bestämmelser om uttagsbeskattning. Uttagsbeskattning av en andel kan komma att ske även i fall när en äganderättsövergång inte sker. Detta är t.ex. fallet om en an- del ingår i en förvärvskälla som på grund av dubbelbeskattningsavtal inte längre skall beskattas i . Sker uttagsbeskattning, skall uppskovs- belopp tas upp till beskattning.