prop · GM0397 · 1999-01-01 00:00:00 — Kostnadsuppföljning av flyktingar mottagna åren 1991 1994 Uppföljningen av kostnader års mottagna flyktingar har genomförts av en arbetsgrupp knuten till . Kostnader för flyktingar mottagna har undersökts av i samverkan med . De flesta kommuner som tog emot flyktingar har fått sina kostnader ersatta. Kommunmottagandet bedöms däremot av arbetsgruppen ha medfört ett genomsnittligt underskott för kommunerna på . Skillnaden i kostnadstäckningsgrad kan delvis förklaras med att ett särskilt konjunkturtillägg betalades ut för de flyktingar som togs emot . mottagna flyktingar konstaterar och ett genomsnittligt underskott för kommunerna, om än mindre. För cirka hälften av flyktingarna mottagna erhöll kommunerna en extra statlig ersättning i form av stimulansbidrag. Inräknat stimulansbidraget bedöms kommunerna i genomsnitt ha fått för låg ersättning mottagna flyktingar. Drygt hälften av flyktingarna som ingår i denna årskontingent kommer från till skillnad från tidigare kontingenter som till övervägande del haft utomeuropeisk bakgrund. Utbildningsnivån har även varit högre i denna grupp jämfört med och kontingenter. uppskattades ett genomsnittligt överskott på . Detta år utbetalades ett stimulansbidrag på totalt . Utan stimulansbidraget skulle ett underskott på ha uppstått. flyktingkontingent hade europeisk bakgrund. Enligt Invandrarverket och är den främsta orsaken till underskotten att få flyktingar fått arbete. Antal kommunplacerade Flyktingmottagandet har minskat drastiskt då över 60 000 flyktingar togs emot i landets kommuner. Merparten av dessa flyktingar kom från f.d. . Antalet minskade till följd av viseringsplikt och slutet på krigsförhållandena i . ökade antalet flyktingar och bosatte sig totalt knappt 12 000 personer i landets kommuner. De dominerande grupperna kom ifrån , och . Tabell 10.2 Mottagna flyktingar i landet kommuner 1998 1995 1996 1997 1998 Mottagna flyktingar 61 500 15 900 6 700 13 200 11 800 Källa: och har övertagit uppgift att träffa överenskommelser med kommunerna om flyktingmottagande. kan asylsökande ordna bostad på egen hand och väljer merparten av de asylsökande att bo hos vänner och släktingar . Det innebär att de kommuner som inte har någon överenskommelse med ändå får ta emot flyktingar i den mån asylsökande som redan bor i en kommun beviljas uppehållstillstånd. hade överenskommelser med 115 kommuner om totalt 10 440 platser. Dessutom hade 43 kommuner tagit emot flyktingar från förläggningar eller kvotflyktingar utan gällande överenskommelse. 11 i fred Sammanfattande slutsatser För landet som helhet bedöms de kommunala räddningstjänsterna ha en rimlig förmåga att lösa sina uppgifter med avseende på de övergripande målsättningarna. En fortsatt utveckling av samverkan mellan kommunala och statliga räddningstjänster samt övriga aktörer är önskvärd. Bedömningen vad gäller den olycks- och skadeförebyggande verksamheten är att det finns en förändringsvilja inom de kommunala räddningstjänsterna. Metoder och teknik, bl.a. riskanalyser, behöver dock utvecklas för att effektivisera den förebyggande verksamheten. Den kommunala räddningstjänsten är i stora drag produktionsinriktad. () har i samverkan med påbörjat ett arbete med att genom förbättrad mål- och resultatstyrning samt nyckeltalsanalys öka effektiviteten. Detta är ett löpande arbete som utvärderas kontinuerligt. betänkande i Rädda och Skydda (SOU 1998:59) överlämnades till regeringen. Betänkandet har behandlats i regeringens proposition Förändrad omvärld omdanat försvar (prop. 1997/98:74) . Nationella mål för den kommunala verksamheten Med begreppet räddningstjänst avses de räddningsinsatser som staten och kommunerna ska svara för vid olyckshändelser och överhängande fara för olyckshändelser för att hindra och begränsa skador på människor eller egendom eller i miljön. Räddningstjänstlagen (1986:1102) och räddningstjänstförordningen (1986:1107) föreskriver hur samhällets räddningstjänst skall organiseras och bedrivas. Lagen delar in samhällets räddningstjänst i och statlig räddningstjänst. Den statliga räddningstjänsten omfattar fjäll-, flyg- och sjöräddningstjänst, efterforskning av försvunna personer i andra fall, miljöräddningstjänst till sjöss samt räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen från kärnteknisk anläggning och sanering efter sådant utsläpp. All annan räddningstjänst är . Det saknas nationella mål för räddningstjänsten men har, som sektorsansvarig myndighet, formulerat följande mål: antalet olyckor skall minska, - skador i samband med olyckor och eventuella krigshandlingar skall begränsas så långt som möjligt, - antalet olyckor med farliga ämnen skall minimeras och skadorna skall begränsas så långt som möjligt, - naturolyckor skall förebyggas och skadorna begränsas i så hög grad som möjligt, - beredskapen inför naturolyckor skall vara god, - vid omedelbar fara för en olycka skall allmänheten kunna varnas och informeras genom radio och TV. I områden med farlig verksamhet eller i områden med hög risk enligt de regionala mål- och riskanaly- serna skall varning utomhus kunna ges. Måluppfyllelse och kvalitet Varje kommun skall enligt räddningstjänstlagen svara för att åtgärder för att förebygga brand och begränsa skador till följd av brand vidtas. Annan olycks- och skadeförebyggande verksamhet skall främjas. Dessutom har , som nämnts ovan, formulerat mål för verksamheten. Förebyggande arbete Alla kommuner har genomfört riskinventeringar/-analyser. Dessa ligger som underlag för de förebyggande åtgärder som inplaneras. Den kommunala räddningstjänstens möjlighet att påverka det totala olycksutfallet, och därmed måluppfyllelsen, begränsas vad gäller det förebyggande arbetet främst till åtgärder som är inriktade mot brandhändelser. Länsstyrelsernas bedömning är att de personresurser som kommunerna lägger ned på förebyggande arbete i genomsnitt har ökat jämfört med . Kostnaden för förebyggande arbete motsvarar dock endast någon procent av kommunernas totala kostnader för räddningstjänst. Antalet olyckor skall minska Antalet olyckor mätt i totala antalet räddningstjänstinsatser har legat relativt (jfr. Behovet av insatser vid annan typ av olyckor än brand har minskat kraftigt i antal i förhållande till perioden . Antalet insatser vid brand är däremot mer eller mindre . Skador skall begränsas så långt som möjligt I bränder omkommer ca 100 personer. Denna siffra har varit relativt över åren med undantag för år då mycket stora olyckor inträffat. Den ekonomiska skadeomfattningen, mätt i försäkringsbolagens skadebelopp, har legat på . Statistiken avseende skadeutfall är dock inte heltäckande. För att öka insatsförmågan samordnar sig de kommunala räddningstjänsterna i allt högre utsträckning i räddningstjänstkommuner och ingår olika typer av samverkansavtal. Antalet olyckor med farliga ämnen skall minimeras och skadorna skall begränsas så långt som möjligt Säkerheten inom området bedöms som hög och olyckstillbuden har varit få. Konsekvenserna om och när en olycka inträffar kan dock bli mycket stora. Beredskapen och räddningstjänstens kunskap om kemikalieolyckor förbättras successivt vilket sker genom utbildning och materielutveckling. Naturolyckor skall förebyggas och skadorna begränsas i så hög grad som möjligt gör bedömningen en översiktlig stabilitetskartering för ras och skred kan vara gjord för samtliga kommuner , förutsatt nuvarande resursinsats vad gäller riskområden. För översvämningar finns en färdig fyraårig planering. I och med den ökade kunskapen i kommunerna ökar också effektiviteten i de förebyggande åtgärderna. Vid omedelbar fara för en olycka skall allmänheten kunna varnas och informeras. Information via radio och TV bedöms fungera väl. Systemet för utomhusvarning är uppbyggt främst för att användas under höjd beredskap. Då driftskostnaderna för telesambandet blivit allt högre har några kommuner i lågriskkategorier lagt dessa i malpåse. Kostnader och prestationer Kostnaderna för den kommunala räddningstjänsten består till övervägande del av personalkostnader, dvs att tillhandahålla beredskap, och uppgick till vilket är en minskning med i löpande priser jämfört med året innan. Tabell 11.1 Ersättning enligt räddningstjänstlagstiftningen, budgetåren 1993/ 1993/94 1994/95 1995/96 1997 1998 Enligt 36, 37 §§ 4,4 16,5 7,0 11,7 10,2 Enligt 65 § 1,6 3,4 3,9 4,8 7,5 SUMMA 6,0 19,9 10,9 16,5 17,7 Anm.: 36 och 37 §§ Räddningstjänstlagen samt 65 § Räddningstjänstförordningen. Siffror i löpande priser. Enligt räddningstjänstlagstiftningen kan kommunerna söka statlig ersättning för kostnader för räddningstjänst som överstiger kommunens självrisk. Utfallet ger för åren en indikation på mängden mycket stora olyckor eller omfattningen därav. Tabell 11.2 Kommunala räddningsinsatser 1993 1994 1995 1996 1997 Brand Brand i byggnad 20 880 21 417 21 193 13 266 12 290 Brand, ej i byggnad 15 630 17 787 14 052 17 417 18 677 Delsumma, brand 36 510 39 204 35 245 30 683 30 967 Räddning Trafikolycka 7 849 7 646 8 052 7 530 7 835 Utsläpp av farligt ämne 3 566 3 836 3 932 2 451 2 008 Stormskada 2 102 937 1 006 477 1 256 Vattenskada 2 229 2 948 2 785 2 000 2 394 Övrig räddning 6 563 6 258 7 125 5 758 5 384 Delsumma, räddn. 22 309 21 625 22 900 18 216 18 877 Summa, skarplarm 58 819 60 829 58 145 48 899 49 844 Ej skarpa larm 27 413 29 605 31 061 30 926 32 036 SUMMA 88 281 92 412 91 074 88 651 91 403 Anm.: För åren 1996-97 har inte olyckstypen Falsklarm (inkl. förmodad brand) specifiserats eftersom den ej fanns med i insatsredovisningen för . Antalet räddningsinsatser har legat tämligen , ca 90 000 insatser . av dessa insatser härrör från omotiverade automatlarm och falsklarm. Framförallt är den stora andelen automatlarm resurskrävande. Kostnaden uppskattas till ca . håller på med en översyn av denna fråga. 12 Civilt försvar Sammanfattande slutsatser Ledningsförmågan i kommunerna varierar. Det finns vissa brister när det gäller övningsverksamheten, planläggningen och kommunernas samordningsroll. () och har vidareutvecklat sitt samarbete i syfte att förbättra det statliga stödet till kommunerna på beredskapsområdet. Regeringen har i propositionen Förändrad omvärld - omdanat försvar (prop. 1998/99:74) lämnat vissa förslag som kan komma att påverka kommunerna. Här sägs bl.a. att förberedelser när det gäller väpnat angrepp i form av invasion skall minskas. Detta kan därvid komma att påverka ambitionsnivån vad gäller uppförande och modernisering av skyddsrum. Vidare anges att behovet skall styra inskrivningen av civilpliktiga. Andelen utbildade bör därmed kunna minska. Regeringen föreslår därför att ca 1 500 personer skall utbildas till kommunala räddnings- och beredskapsmän . Nationella mål för den kommunala verksamheten Kommunernas verksamhet inom totalförsvaret regleras bl.a. av lagen (1994:1720) om civilt försvar. Kommunerna skall vidta de beredskapsförberedelser som behövs för verksamhet under höjd beredskap. Förberedelserna skall genomföras i samverkan med berörda statliga myndigheter, landsting och kyrkliga kommuner. försvarsbeslut anges målen för det civila försvaret samt för de 18 olika funktionerna . Målen avser verksamheten under höjd beredskap, men de resurser som skapas för detta skall även kunna nyttjas vid internationella insatser och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Allmänt sett kan målet för kommunernas verksamhet inom det civila försvaret sägas vara att upprätthålla verksamhet och tillförsäkra kom- muninnevånarna en godtagbar service vid höjd beredskap i enlighet med den lagstiftning som då gäller. träffade staten en överenskommelse med om kommunernas skyldigheter inom totalförsvaret och den statliga ersättningen för kommunernas uppgifter. Enligt överenskommelsen skall en särskild utvärdering genomföras . har en arbetsgrupp tillsatts med uppgift att förbereda denna utvärdering. Måluppfyllelse och kvalitet Graden av måluppfyllelse baseras på de bedömningar () och () redovisat avseende beredskapsläget i kommunerna för . Relativt få kommuner har antagit övergripande mål för kommunens beredskap, säkerhet eller verksamhetsmål för prioriterade områden på basis av totalförsvarsbeslut. En bidragande orsak till detta är att planeringsunderlag i form av och försvarsområdets gemensamma grundsyn funnits färdigt först . Övningsverksamheten avseende ledningsförmåga behöver intensifieras och planläggningen uppdateras. Den absolut största delen av landets kommuner har ändrat inriktning på verksamheten mot en tyngdpunkt i svåra påfrestningar i fred. Samverkan mellan kommunerna och Försvarsmakten har ökat betydligt , framför allt avseende övningar och materielutnyttjande. Beträffande räddningstjänsten i krig anger försvarsbeslutet att den skall vara uppbyggd dvs. Så gott som samtliga kommuner har dock fastställda räddningstjänstplaner som även omfattar räddningstjänst under höjd beredskap. Tabell 12.1 Ersättning till kommunerna, budgetåren 1995/ 1995/96 (18 mån) 1997 1998 SUMMA 243,3 162,8 163,1 Anm: Siffrorna avser löpande priser. Den statliga ersättningen till kommunerna för beredskapsförberedelser regleras i lag och förordning om civilt försvar. Ersättning utgår med ett grundbidrag om samt tilläggsbelopp som är beroende av kommunens riskutsatthet i krig, per invånare och år. Ersättningsbeloppet bestäms och betalas ut av ÖCB. Ersättningssystemet kommer att ses över av den ovan nämnda arbetsgruppen. Kommunernas sammanlagda nettokostnader för civilförsvarsverksamheten uppgick till ca , vilket är mindre ökning jämfört med året innan. Huvuddelen av kostnaderna finansieras således med den statliga ersättningen. Tabell 12.2 Ekonomiskt stöd till kommunerna för investeringar 1995/ 1995/96 (18 mån) 1997 1998 Räddningscentraler 155,1 85,8 81,3 Samband 27,1 51,5 33,0 Reservkraft 37,7 20,4 28,1 Anm: Siffrorna avser löpande priser. ger ekonomiskt stöd till kommunerna för de merkostnader som uppstår för att upprätta räddningscentraler och sambandssystem för ledning under höjd beredskap och i fredstida kriser. ÖCB ger ekonomiskt stöd vid installation av bl.a. reservkraft syftande till att minska sårbarheten, t.ex. i vattenförsörjningen. Av ÖCB:s och redovisning över beredskapsläget i kommunerna framgår bl.a. följande: - Så gott som alla kommuner har en bemannad ledningsgrupp, som kan träda i tjänst med kort varsel om en särskild händelse drabbar kommunen. Statusen är dock ojämn i fråga om övning och planläggning. - Drygt 40 kommuner har haft en ledningsövning , motsvarande av samtliga kommuner. övade av kommunerna. Flera länsstyrelser har på grund av resursbrist inte haft möjlighet att stödja kommunerna i samband med övning. - Något mindre än hälften av landets kommuner har aktuella informationsplaner. De små och medelstora kommunerna har som regel sämre beredskap på området, framförallt beroende på att man saknar specialistkunskap. - Endast i ett fåtal län har kommunerna uppdaterat sina beredskapsplaner . I de flesta länen har kommunerna nu börjat revidera sina planverk, som i regel är eller . - I och med att den kommunala räddningsledningen för krig är integrerad med den fredstida vad gäller personal och teknik finns den ständigt i beredskap. Tabell 12.3 Utbildning av totalförsvarspliktiga för krigsplacering i kommunerna 1995/96 (18 mån) 1997 1998 Räddningsmän 946 715 946 Sanerare 51 96 44 Ammunitionsröjare 32 46 47 Beredskapsman - 408 777 Källa: Utbildningen av totalförsvarspliktiga med civilplikt bekostas i huvudsak av statliga medel via anslag. beslutade att förstärka det civila försvaret med grundutbildad pliktpersonal, såsom exempelvis räddningsmän och beredskapsmän för kommunernas krigsorganisation. Den långsiktiga inriktningen har varit att inkalla och utbilda 10 000 civilpliktiga . Regeringen har i propositionen 1998/99:74 angett att behovet skall styra inskrivningen av civilpliktiga. Andelen utbildade bör därmed kunna minska. Regeringen föreslår att ca 1 500 personer skall utbildas till kommunala räddnings- och beredskapsmän 13 Miljövård Sammanfattande slutsatser Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Kommunerna har flera centrala uppgifter i miljöpolitiken och i arbetet för en hållbar utveckling. Det är svårt åtminstone med nuvarande mål som grund att följa upp och bedöma den kommunala verksamhetens specifika betydelse för att nå miljömålen. Den samlade bedömningen blir dock att kommunernas insatser verksamt bidragit till att förbättra miljötillståndet i landet. Drygt hälften av kommunerna har fram antagit ett lokalt Agenda 21-dokument eller en handlingsplan. Inom ramen för de lokala investeringsprogrammen har 42 kommuner beviljats statsbidrag om sammanlagt till investeringar för . Bruttokostnaden för miljö- och hälsoskyddsverksamheten i kommunerna uppgick till . Nationella mål Miljömål Miljöpolitikens syfte är att skydda människors hälsa, , bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser och att skydda natur- och kulturlandskapet. har en mängd nationella miljömål. redovisar i en rapport cirka 170 miljömål av olika slag för olika nivåer (se Skr. 1997/98:155). Regeringen föreslår i proposition 1997/98:145 Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart , som behandlas av , en ny struktur för miljömålen. Målen anger vilket miljötillstånd som skall uppnås inom en generation. En förutsättning för att målen skall få genomslag och kunna uppnås är bl.a. att de är tydliga och uppföljningsbara. De nationella målen skall kunna utgöra en grund för de regionala och lokala målen. Med utgångspunkt i de övergripande målen för en hållbar utveckling pågår ett arbete med att utveckla nyckeltal eller indikatorer som kan ge vägledning huruvida utvecklingen går åt rätt håll och i rätt takt eller inte. och , enskilda kommuner och andra aktörer medverkar i arbetet. Ett av kommunens starkaste instrument för att verka för att miljömålen nås sker i samband med utövandet av miljötillsyn enligt ett antal lagar och föreskrifter med regler av direkt betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling. Flertalet av dessa lagar är samlade i (1998:808). Inom renhållningen har kommunerna också det operativa ansvaret. Mål för den fysiska planeringen (1987:10) innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar till att bl.a. främja en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Varje kommun skall ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommunen. Översiktsplanen fungerar som dels ett samlat beslutsunderlag för lokaliseringsprövningar och en kunskapsöversikt för miljöarbetet, dels ett styrinstrument för bebyggelseutvecklingen. Det kommunala Agenda 21-arbetet Genom , som antogs vid om miljö och utveckling i , har kommunerna fått både ett större ansvar och förutsättningar för att på ett mer aktivt sätt driva på arbetet med att nå en ekologiskt hållbar utveckling. Lokala investeringsprogram beslöt med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen för om ett stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (prop. 1997/98:1, utg.omr. 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81). Stödet syftar till att dels påtagligt öka takten i omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle, dels bidra till ökad sysselsättning. Kommunerna har möjlighet att i samverkan med lokala företag och organisationer ansöka om stöd till investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten. Måluppfyllelse och kvalitet Kommunerna har således en mycket viktig roll i miljöpolitiken och arbetet för en hållbar utveckling. Uppgiften som lokal tillsynsmyndighet inom miljö- och hälsoskyddsområdet har av tradition varit den viktigaste. I och med insikten om miljöproblemens komplexitet har den fysiska planeringens betydelse för en hållbar samhällsutveckling uppmärksammats allt mer. Kommunerna fungerar också som dels producenter, dels konsumenter av en rad varor och tjänster. Även här har kommunerna stora möjligheter att påverka miljöarbetet i positiv riktning. Villkoren för kommunernas miljöarbete har förändrats snabbt . initiativ till lokala har fått ett stort genomslag i landets kommuner. Även på andra sätt har förutsättningarna för arbetet med miljö- och resurshushållningsfrågor förändrats, bl.a. genom den nya och en ny energipolitik. Genom de lokala investeringsprogrammen ökar nu takten i arbetet med att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Med hänsyn till de nuvarande miljömålens karaktär är det svårt att fastställa kommunernas medverkan i måluppfyllelsen. Även i den fysiska planeringen är det svårt att avgöra vilken tyngd miljöhänsynen givits i planeringen i det enskilda fallet och om miljömålen beaktats. Den föreslagna nya målstrukturen bör avsevärt underlätta uppföljningen och värderingen av olika sektorers och aktörers betydelse för möjligheterna att nå miljömålen. Enligt de bedömningar som gjorts, bl.a. av , har medvetenheten och kunskapen om miljöfrågornas betydelse ökat i kommunerna. Det tvärsektoriella arbetssättet har utvecklats, men också samarbetet mellan kommuner och mellan kommuner, föreningar och organisationer. En annan effekt är att kommunerna i ökande utsträckning ställer miljökrav i samband med upphandling. I många kommuner arbetar man med att integrera frågor om hållbar utveckling enligt i planer och program, särskilt i den fysiska översiktsplaneringen. Den största förändringen i miljön som brukar framhållas är de kraftigt minskade avfallsmängderna. Exakt vilken roll kommunerna spelat för den utvecklingen är givetvis svårt att bedöma. Kostnader och prestationer Lokalt Agenda 21-arbete Kommunernas Agenda 21-arbete är ofta grunden för ett vidareutvecklat samarbete med företag, organisationer och andra aktörer i arbetet för en hållbar utveckling. genomförde vid en enkätundersökning om Agenda 21-arbetet i kommunerna. Resultatet av enkäten visar bl.a. att cirka två tredjedelar av kommunerna har en eller flera tjänstemän som på hel- eller deltid arbetar med samordning av Agenda 21-arbetet. Förändringen av resurserna för Agenda 21-arbetet framgår av följande tabell. Tabell 13.1 Förändring av resurser för Agenda 21-arbetet . resurser resurser Ökat Oförändrade Minskat Summa Bortfall/ej svar Anm: Sammanlagt 273 kommuner har besvarat enkäten. Resultaten av enkätundersökningen tyder på att ambitionsnivån i Agenda 21-arbetet sammantaget minskat något. Drygt hälften av kommunerna har antagit ett lokalt Agenda 21- dokument eller en handlingsplan. Ungefär hälften av kommunerna arbetar med gröna nyckeltal eller indikatorer för att följa upp arbetet. Två tredjedelar av kommunerna använder miljökriterier vid upphandling av varor. Nära hälften av kommunerna har formellt beslutat att integrera det lokala Agenda 21-arbetet i översiktsplaneringen. Detta överensstämmer väl med det ökade intresset för översiktsplaneringen som noterats i Agenda 21-arbetets spår. Lokala investeringsprogram Det statliga stödet till de lokala investeringsprogrammen innebär att kommunerna ges möjlighet att söka stöd till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten. Programmen tas fram i samverkan med lokala företag, organisationer och enskilda. Det är kommunens ansvar att bedöma deras förslag samt att prioritera och ställa samman ett investeringsprogram som kommunen står bakom. De kommuner vars investeringsprogram bedöms ge de bästa miljömässiga resultaten får statligt stöd till sina investeringar. Drygt hundra kommuner hade ansökt om investeringsstöd inför det första beslutstillfället . Under den första omgången beslut om stöd har regeringen beviljat 42 kommuner statsbidrag om sammanlagt till investeringsprogram för perioden - 2000. De investerare som får del av dessa medel satsar av egna medel. Enligt bedömningar från berörda kommuner beräknas investeringarna sammantaget skapa drygt 8 000 årsarbeten under den treåriga programperioden (eventuella undanträngningseffekter ej medräknade).