prop · GM03100D1 · 1999-01-01 00:00:00 — Svensk export drabbas extra hårt av att konjunkturen är särskilt svag i , , och , som tar emot drygt en tredjedel av svensk varuexport. Eftersom en stor andel av svensk export består av investeringsvaror och den europeiska investeringskonjunkturen förväntas vara svag , försämras förutsättningarna för den svenska exporten ytterligare. Att en exportavmattning är förestående syns tydligt i statistik över exportorderingången och i industribarometer. Den antagna förbättringen av det internationella konjunkturläget innebär att utsikterna för svensk export ljusnar . Sammantaget beräknas tillväxten i varuexporten minska från till . sker en återhämtning och varu exporten väntas öka med . Varuimporten ökade med . Importen ökar i genomsnitt avsevärt snabbare än BNP, vilket beror på en tilltagande handelsspecialisering. Importtillväxten var dock ovanligt stark i förhållande till den uppnådda BNP-tillväxten. En delförklaring till detta är att exporten, som har ett högt importinnehåll, och importtunga investeringar, exempelvis maskininvesteringar, ökade kraftigt . väntas istället en relativt måttlig tillväxt av exporten och av investeringar med ett högt importinnehåll. Varuimporten beräknas därför endast öka . förutses varuimporten normaliseras och öka med . Trots att exporten väntas växa något snabbare än importen förutses handelsbalansöverskottet minska något. Förklaringen ligger i att den vikande efterfrågan för svenska exportvaror väntas tvinga svenska exportföretag till att sänka sina priser relativt kraftigt medan importpriserna antas stiga något. Exporten och importen av tjänster antas följa ungefär samma mönster som exporten och importen av varor, dvs. mattas av kraftigt för att sedan återigen öka snabbare. Investeringstillväxten var mycket stark 1998. dämpas tillväxten och investeringarna väntas stiga med både och . Investeringsförloppen är dock ganska olika i olika sektorer. Inom industrin väntas investeringarna minska till följd av försvagningen av den internationella industrikonjunkturen. Investeringarna antas falla kraftigt i basindustrin men utvecklas relativt väl inom expansiva branscher som teleproduktindustrin och läkemedelsindustrin. Nedgången i investeringsaktiviteten begränsas dock av att den internationella konjunktur- avmattningen antas bli kortvarig. Om så inte blir fallet är följaktligen risken för en betydligt sämre utveckling av industriinvesteringarna påtaglig. Inom övrigt näringsliv steg investeringarna kraftigt under föregående år. I synnerhet var investeringsaktiviteten hög inom sektorer med en nära koppling till hushållens efterfrågan. Exempelvis steg investeringarna inom varuhandeln . Investeringarna inom övrigt näringsliv väntas fortsätta öka med och med . En låg vakansgrad i storstadsregionerna, stigande priser och en hög orderingång tyder på en stark nybyggnation av kommersiella fastigheter. En viss konjunkturdämpning kan förväntas i de industrirelaterade tjänstebranscherna även om anpassningen inför bidrar till investeringstillväxten. Bostadsinvesteringarna ökade svagt , men nivån är fortfarande mycket låg och bostadsbeståndet krymper. Det låga ränteläget, stigande priser och fallande vakansgrader i tillväxtregionerna är tydliga signaler på att bostadsbyggandet kommer att öka. Statistik över orderstocken tyder också på en återhämtning. Det är i första hand byggandet av egna hem och bostadsrätter i storstäderna som ökar. Utvecklingen av lagerinvesteringarna har ofta stor betydelse för hur tillväxten fördelas mellan olika år. skedde en ofrivillig lageruppbyggnad i industrin till följd av vikande efterfrågan. En viss lageranpassning inleddes . Lager- investeringarna kom för helåret att ge ett positivt bidrag till BNP-tillväxten på (eftersom lagerinvesteringarna har ett högt importinnehåll är den totala effekten på tillväxten dock lägre). förutses en mindre uppgång i lagren totalt sett. Lagerinvesteringarna kommer ändå ligga på en avsevärt lägre genomsnittlig nivå än 1998, vilket resulterar i ett negativt tillväxtbidrag på motsvarande av BNP. ökar lagren snabbare i takt med den ökande industriproduktionen och väntas då ge ett positivt tillväxtbidrag på av BNP. ökade den privata konsumtionen , vilket är den största ökningen . väntas konsumtionen fortsätta att öka i ungefär samma takt. Grunden för en stabil konsumtionstillväxt i hushållssektorn föreligger i form av en solid förmögenhetsställning, en god utveckling av de reala disponibla inkomsterna, en fortsatt gynnsam arbetsmarknadsutveckling, och en hög grad av framtidsoptimism vad beträffar den egna ekonomin. förväntas de reala disponibla inkomsterna öka med för att sedan växa . Årets kraftiga disponibelinkomstökning beror dels på höga reallöneökningar till följd av låg inflation och dels på lägre skattebetalningar som andel av inkomsten. Hushållens konsumtion bedöms dock följa en jämnare utvecklingsbana, vilket innebär att sparkvoten tillfälligt ökar 1999. Konsumtionstillväxten väntas försvagas på grund av att disponibelinkomsterna utvecklas svagare och av att hushållens uppdämda behov av att ersätta kapitalvaror gradvis minskar. beräknas den privata konsumtionen öka med . förutspås ansenliga överskott i de offentliga finanserna. Det är rimligt att anta att hushållen får ta del av dessa överskott och planerar sin konsumtion därefter (även om det är osäkert i hur stor utsträckning och i vilken form överskotten kommer hushållen tillgodo). Beräkningstekniskt har överskott i de offentliga finanserna utöver av BNP, överförts till hushållen. Den statliga konsumtionen steg . Förbrukningen av varor och tjänster ökade med , medan nedgången i den statliga sysselsättningen fortsatte. 1997 minskade konsumtionen kontinuerligt med sammanlagt . En fortsatt återhämtning av den statliga konsumtionen förutses . Ökningen beräknas till och sedan till . Den kommunala konsumtionen växte starkare än väntat . Det var framför allt förbrukningen, det vill säga sektorns köp av varor och tjänster, som ökade. Denna utveckling tyder på att sektorn i viss utsträckning anlitat externa företag i stället för att nyanställa. väntas den kommunala konsumtionen växa med i genomsnitt . Konsumtionstillväxten medger en sysselsättningsökning med i genomsnitt 9 000 personer och möjliggörs bland annat genom ökade skatteinkomster och högre statsbidrag. Sektorns finansiella sparande beräknas bli tillräckligt stort för att kravet om ekonomisk balans skall kunna uppnås. Tillväxtens och sparandets sammansättning var tillväxtbidraget från inhemsk slutlig efterfrågan . Nettot av utrikeshandeln gav ett negativt tillväxtbidrag motsvarande (se tabell 1.4). Den inhemska efterfrågan väntas fortsätta ge stora positiva bidrag till tillväxten fram , medan nettot av utrikeshandeln ger mindre men positiva bidrag. Utvecklingen av utrikeshandelns nettobidrag till tillväxten , 1999 och 2000 förklaras till stor del av importens kraftiga svängningar mellan åren. Fjolårets starka importökning gjorde att tillväxtbidraget från utrikeshandeln blev negativt. Den kraftiga importavmattningen slår igenom i ett positivt nettobidrag. växer importen snabbare än exporten, vilket gör att tillväxtbidraget från utrikeshandeln minskar igen, trots att tillväxten då är fyra tiondelar högre än 1999. Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Privat konsumtion 1,0 1,3 1,3 1,2 0,9 0,9 Offentlig konsumtion 0,5 0,5 0,2 0,2 0,2 0,0 Bruttoinvesteringar 0,8 1,5 0,8 0,9 0,8 0,8 Lagerinvesteringar 0,7 0,3 0,7 0,2 0,0 0,0 Export 5,1 3,2 1,6 2,7 2,5 2,5 Import 3,8 3,9 1,1 2,6 2,0 1,9 Netto utrikeshandel 1,3 0,6 0,5 0,1 0,6 0,7 BNP 1,8 2,9 2,2 2,6 2,5 2,5 Källor: och Tabell 1.5 Sparandets sammansättning Procent av BNP 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Bruttosparande 17,0 17,6 16,2 16,9 17,4 18,2 Realt sparande 14,1 15,1 14,8 15,4 15,7 16,1 Fasta investeringar 0,2 Finansiellt sparande 2,9 2,4 1,5 1,6 1,8 2,2 Offentlig sektor 1,1 2,2 1,8 2,1 2,0 2,0 Hushåll 1,5 1,3 1,6 1,1 2,0 2,6 Företag 2,4 1,1 1,9 1,6 2,2 2,4 Källor: och Det finansiella sparandet i den svenska ekonomin, vilket i stort överensstämmer med bytesbalansöverskottet, väntas uppgå till i genomsnitt av BNP . Även om det reala sparandet minskar något som andel av BNP, så ökar reala sparandets andel av BNP sett över hela prognosperioden. Trots att den privata konsumtionen bedöms kunna uppvisa stabila ökningstal kan såväl det reala sparandet som andel av BNP öka som finansiella nettoställning mot omvärlden förbättras. Arbetsmarknaden Arbetsmarknaden utvecklades mycket starkt . Sysselsättningen ökade och arbetslösheten föll . En stor del av sysselsättningsökningen tillkom i den privata tjänstesektorn där 41 000 nya arbetstillfällens skapades. I kommunsektorn bröts den tidigare negativa utvecklingen och sysselsättningen steg med 19 000 personer i förhållande till 1997. Sysselsättningen har fortsatt att öka i snabb takt under inledningen av 1999. Den konjunkturavmattning som förutses under innevarande år väntas dock leda till att sysselsättningstillväxten avtar . Inom industrin och de industrirelaterade tjänstesektorerna bedöms sysselsättningen minska . Antalet nya lediga platser pekar också på en förestående sysselsättningsavmattning. I takt med att det internationella konjunkturläget förstärks väntas sysselsättningen åter öka i något snabbare takt. Sysselsättningsuppgången begränsas dock av att de reala löneökningarna beräknas bli något högre än tidigare förväntat. Antalet arbetade timmar förutses öka något svagare än sysselsättningen bl.a. på grund av att flera av de avtal som slöts inkluderade en arbetstidsförkortning. bedöms den svenska ekonomin kunna växa snabbare än den långsiktiga tillväxttakten genom att sysselsättningen ökar med . Detta förutsätter dock att lönebildningen fungerar väl, så att lediga resurser på arbetsmarknaden kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. Sysselsättningstillväxten understöds av att regeringens utbildningssatsningar bidrar till att öka andelen utbildad arbetskraft, vilket bör underlätta rekryteringen av personal, och förslaget i vårpropositionen att införa en kraftig subvention till företag som anställer långtidsinskrivna. Sysselsättningsgraden för personer i reguljär sysselsättning förväntas öka från till . Regeringens mål är att sysselsättningsgraden skall uppgå till . Den goda sysselsättningsutvecklingen gör att den öppna arbetslösheten fortsätter att minska till . Storleken på den öppna arbetslösheten påverkas också av arbetsutbudet som normalt ökar när sysselsättningen stiger. I denna proposition föreslås ett antal åtgärder som påverkar arbetsutbudet. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar , antalet platser i vuxenutbildningen () reduceras som nya högskoleplatser tillkommer. Den avmattning i industrikonjunkturen som väntas leder till en tillfällig nedgång i produktivitetstillväxten eftersom sysselsättningen reagerar med en viss eftersläpning på förändrad produktion. Av samma skäl stiger produktivitetstillväxten relativt kraftigt när konjunkturläget förbättras. Näringslivets anpassningskostnader i samband med kan också i någon mån minska produktivitetstillväxten innevarande år eftersom dessa kostnader inte leder till högre produktion. Den genomsnittliga produktivitetstillväxten är något lägre än vad historiska samband i förhållande till BNP-tillväxten visar. Tillväxten är med andra ord sysselsättningsintensiv vilket beror på att det är de inhemska delarna av den svenska ekonomin som växer starkt och då i synnerhet den privata tjänstesektorn. Offentliga finanser uppgick den offentliga sektorns finan- siella sparande till eller av BNP, enligt redovisningen i national- räkenskaperna som exkluderar bokförings mässiga effekter av bolagiseringen av AP- fondens fastigheter. Jämfört med motsvarande bedömning som gjordes i decemberprognosen blev sparandet ca större. Det bättre utfallet beror i huvudsak på oväntat stora skatteinkomster . Överskottet 1998 innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande har förbättrats med och med nära . Som andel av BNP har sparandet vänts från ett underskott 1994 på till förra årets överskott på . Huvuddelen av denna förbättring är strukturell och kan jämföras med att konsolideringsprogrammet motsvarade av BNP. Tabell 1.6 De offentliga finanserna Procent av BNP 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 64,6 63,9 62,6 62,4 61,5 Utgifter 62,4 62,1 60,5 59,2 57,6 Finansiellt sparande före överföring 2,0 Finansiellt sparande efter överföring 2,0 Konsoliderad brutto- skuld efter överföring 51,0 Källor: och beräknas det finansiella sparandet uppgå till eller av BNP. Skatterna som andel av BNP (skattekvoten) ligger kvar nivå, vilket beror på att årets skattesänkningar uppvägs av förskjutningar i skattebetalningar mellan åren. Nedgången i sparandet av BNP kan istället hänföras till att utgifterna exkl. räntor stiger som andel av BNP. Det finansiella sparandet förstärks till av BNP trots att skattekvoten sjunker. Förbättringen av sparandet beror på att utgifterna som andel av BNP minskar. beslutade och föreslagna regler förstärks sedan sparandet med av BNP . Förbättringen beror på en fortsatt nedgång av utgifterna som andel av BNP, medan skattekvoten är i stort sett oförändrad. Inkomsterna av räntor och utdelningar faller eftersom de finansiella tillgångarna minskar, främst genom AP-fondens överföringar till staten, men även till följd av försäljningar av statliga bolag. Inkomsterna från dessa försäljningar inräknas per definition inte i det finansiella sparandet. Däremot reduceras den offentliga skulden och ränteutgifterna när försäljningsinkomsterna används till amorteringar av statsskulden. Det finansiella sparandet överträffar målet på ett överskott på av BNP med ca 22 respektive . Dessa överskjutande överskott antas tillföras hushållssektorn så att saldomålet uppnås exakt (se tabell 1.6). Beaktas denna beräkningstekniska överföring uppnås en mer sannolik fördelning av det finansiella sparandet, vilket har betydelse för bl.a. prognosen för statsskulden och den privata konsumtionen. Frågan om hur eventuella framtida överskott skall fördelas mellan amorteringar och olika typer av utgiftshöjningar och skattesänkningar kommer att övervägas i framtida vår- och budgetpropositioner bl.a. med beaktande av då aktuellt och förväntat konjunkturläge. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld har som andel av BNP sjunkit och uppgick vid utgången av 1998 till 75,av BNP. minskar den även nominellt och understiger, även med den beräkningstekniska överföringen från offentlig sektor till hushållen, av BNP . Nettoskulden, som är nettot av den offentliga sektorns samtliga finansiella tillgångar och skulder, sjunker i takt med de finansiella överskotten och de värdeförändringar som sker på tillgångar och skulder. beräknas nettoskulden uppgå till av BNP. Efter den omfördelning av sparandet från staten till ålderspensionssystemet som sker genom pensionsreformen kommer statsskulden åter att öka. Det underliggande lånebehovet , vid överskott i de offentliga finanserna, beräknas uppgå till . De beräkningar av finanspolitikens inriktning som redovisas i kapitel 11 indikerar att finans- politiken är expansiv och milt kontraktiv . Efter beaktande av de beräknings- tekniska överföringarna bedöms finanspolitikens inriktning vara milt expansiv 2001 och neutral 2 Internationell utveckling Den ekonomiska krisen i har spritt sig och slagit hårt mot och senast . Detta har dämpat den internationella konjunkturen som förväntas vara fortsatt svag under innevarande år. På medellång sikt bedöms dock de gynnsamma makroekonomiska förutsättningarna med låg inflation och låga räntor bidra till att tillväxten i världsekonomin stärks. Turbulensen på de internationella finansiella marknaderna har avtagit och spridningseffekterna på den globala ekonomin till följd av den senaste utvecklingen i väntas bli relativt måttliga. Den globala ekonomiska tillväxten förutses sjunka något till , medan den i OECD- området förväntas minska med knappt en halv procentenhet till . I EU förutses BNP-tillväxten sjunka med en knapp procentenhet till . förväntas dock den inhemska efterfrågan åter stärkas till följd av låga räntor, stigande realinkomster och en fortsatt stark framtidstro bland hushållen. Utvecklingen stimuleras också av en milt expansiv finanspolitik och gynnsamma monetära förhållanden, dvs. den sammantagna effekten på efterfrågan av ränte- och växelkursutvecklingen. Tabell 2.1 BNP-tillväxt per region procentuell förändring 1998 1999 2000 2001 2002 Världen 2,4 2,3 3,1 3,5 3,5 2,3 1,9 2,0 2,2 2,3 EU 2,8 1,9 2,4 2,6 2,6 S.k. transitionsekonomier 0,5 0,9 1,4 2,6 2,9 2,5 2,2 3,2 4,5 5,0 4,6 5,0 1,0 0,0 0,0 2,9 3,0 4,6 5,1 5,1 3,4 3,2 5,1 5,3 5,0 3,0 4,5 5,3 5,9 5,9 Krisdrabbade asiatiska länder1 5,8 Mellan och 2,2 1,2 2,6 2,9 3,2 1 Krisdrabbade utgörs här av , , , och Källor: , och Den starka konjunkturen i förväntas dämpas något till följd av en svagare investeringstillväxt och en minskad privat konsumtion. I de krisdrabbade förutses en försiktig återhämtning . Viktiga förutsättningar är dock att förtroendet bland japanska företag och hushåll börjar återvända och att saneringen av finanssektorn fullföljs på ett förtroendeingivande sätt. I fyra av de viktigaste svenska exportmark- naderna, dvs. , , och , bedöms BNP-tillväxten sammantaget halveras under innevarande år. Dessa länder står för drygt en tredjedel av den totala svenska exportmarknaden. Världsmarknadstillväxten för svensk export förväntas därmed minska betydligt från till för att sedan öka till . Diagram 2.1 BNP-tillväxt i världen och sammantaget i , , och Procent Det finns fortsatt en betydande osäkerhet i bedömningen av den internationella utvecklingen. En förnyad turbulens på de finansiella marknaderna och ökad protektionism skulle kunna bidra till en sämre utveckling för världsekonomin som helhet. I utgör ökade obalanser i ekonomin en risk, men en bättre utveckling än den som förutses kan heller inte uteslutas. 2.1 Utvecklingen i En tillfällig avmattning i euroområdet Konjunkturen i euroområdet utvecklades starkt . Låga räntor och en positiv utveckling på arbetsmarknaden bidrog till en uppgång i inhemsk efterfrågan, främst privat konsumtion. har bidraget från nettoexporten till successivt avtagit , bl.a. som en följd av minskad efterfrågan i omvärlden. mattades emellertid kon- junkturen betydligt. Detta avspeglades i ett snabbt fallande företagsförtroende, vikande orderingång samt avtagande industriproduktion. Lägre vinstförväntningar, bl.a. till följd av en internationell prispress, har bidragit till en dämpad investeringstakt. Skillnaderna mellan länderna inom euroområdet var dock stora. Den svaga utvecklingen var särskilt tydlig i och , medan ekonomierna i , , och fortsatte att växa starkt. I , , och skedde en tydlig avmattning i exporttillväxten , men denna nedgång tycks i stor utsträckning ha kompenserats av en stark utveckling av privat konsumtion. Diagram 2.2 Företagens och hushållens framtidstro i euroområdet Nettobalans Till en början var fallet i företagens framtidstro i euroområdet framförallt betingat av snabbt minskat förtroende inom exportsektorn, men tycks också förväntningarna på hemmamarknaden ha minskat. har konsumentförtroendet stigit kontinuerligt sedan i mitten av 1998 och upp- visar nu i flera länder historiskt höga nivåer. Detta gäller t.ex. i och i . Troliga förklaringar till detta är bl.a. en mer gynnsam utveckling på arbetsmarknaden samt stigande realinkomster. Omvärldskrisen har haft en tydligt dämpande effekt på pris- och ränteutvecklingen i euro- området. Inflationstakten uppgick till på årsbasis. föll långa räntan sammantaget från till . har emellertid en viss uppgång kunnat noteras. I ljuset av konjunkturavmattningen , den låga inflationstakten och låga inflationsförväntningar, genomfördes en samordnad styrräntesänkning och sammantaget har styrräntan i euroområdet sänkts från till . infördes den gemensamma valutan, euron. Euron har bl.a. till följd av konjunkturavmattningen i euro- området samt de mer gynnsamma tillväxtutsikterna i försvagats tydligt mot den amerikanska dollarn och bedöms även ha försvagats i effektiva termer. Sammantaget bedöms de monetära förhållan- dena ha lättat något under inledningen av 1999 jämfört med . Styrräntan förutses sänkas till , som en följd av konjunkturavmattningen och en förväntan om en fortsatt låg inflation. Utsikterna har i ljuset av avmatt- ningen försämrats och tillväxttakten förutses nu avta från 1998 till 1999, bl.a. som en följd av en dämpad investeringsaktivitet och en fortsatt svag exportutveckling. Skillnaderna är emellertid stora mellan länderna. Avmattningen är särskilt tydlig i där BNP-tillväxten bedöms avta till . Även i förutses en fortsatt svag utveckling med en BNP-tillväxt på . I , , och bedöms tillväxttakten avta till 2 2½ %, medan BNP- tillväxten bedöms överstiga i , , och . av i princip oförändrade enhetsarbetskraftskostnader i euroområdet förutses en viss ökning som, tillsammans med tydlig priskonkurrens på exportmarknaden, kan medföra en press på företagens vinstmarginaler. Detta väntas få en dämpande effekt på investeringarna. bedöms låga räntor och en milt expansiv finanspolitik inverka gynnsamt på den inhemska efterfrågan. Tillväxten av den privata konsumtionen bedöms komma att öka som en följd av stigande realinkomster och den starka framtidstron hos hushållen. Trots avmattningen förutses en viss fortsatt nedgång i arbetslösheten , bl.a. som en följd av offentliga sysselsättningsprogram i och . Avmattningen i euroområdet bedöms dock vara av tillfällig natur och en återhämtning förutses . väntas tillväxttakten uppgå till 2½ %. Därefter förutses BNP växa med , dvs. något över den uppskattade potentiella tillväxten eftersom det bedöms finnas viss ledig kapacitet. Tabell 2.2 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Årlig procentuell förändring 1998 1999 2000 2001 2002 BNP OECD1 2,3 1,9 2,0 2,2 2,3 3,9 3,0 2,2 2,4 2,5 2,9 0,6 0,5 0,8 1,1 EU 2,8 1,9 2,4 2,6 2,6 2,8 1,5 2,3 2,7 2,5 3,2 2,2 2,4 2,6 2,7 1,4 1,7 2,3 2,6 2,4 2,3 0,6 1,7 2,2 2,3 3,0 1,9 2,2 2,4 2,6 2,9 1,7 1,9 2,0 2,4 5,0 3,2 3,1 3,1 3,1 2,0 0,6 0,9 2,2 2,5 Konsumentpriser 1,4 1,4 1,5 1,5 1,6 EU 1,7 1,3 1,6 1,8 1,8 1,3 1,5 1,7 1,8 1,8 Arbetslöshet i procent av arbetskraften2 6,0 6,1 6,2 6,2 6,1 EU 10,6 10,5 10,4 10,1 9,9 6,6 6,3 6,0 5,7 5,5 Världsmarknadstillväxt för svensk export 6,7 1 Med OECD-området avses här 16 länder: , , , , , , , , , , , , , , och 2 Nationella definitioner Källor: och Det finns en risk för en sämre utveckling än den som prognostiserats. En svagare efterfrågan i omvärlden eller ökad internationell prispress kan medföra att den väntade återhämtningen vad gäller exportutvecklingen fördröjs. Skulle utvecklingen på arbetsmarknaden bli svagare än vad som förutses kan detta påverka konsumentförtroendet i negativ riktning och därmed även tillväxtutsikterna. En mer gynnsam utveckling av privat konsumtion kan inte uteslutas i och med den starka framtidstron bland hushållen. Betydande avmattning i , och Det finns tydliga tecken på en avmattning i några av de viktigaste svenska exportmarknaderna utanför euroområdet, , och . Till stor del kan avmattningen förklaras av att den ekonomiska politiken stramats åt till följd av överhettningstendenser efter med stark inhemsk efterfrågan. Dessutom har den kraftigt minskade efterfrågan i den asiatiska regionen inverkat negativt på exportutvecklingen. I har även det starka pundet dämpat exporten. är världens näst största oljeexportör och det kraftigt sjunkande oljepriset har fått betydande effekter på konjunkturutvecklingen. I har konjunkturen varit god . mattades BNP- tillväxten då bidraget från nettoexporten sjönk till följd av de senaste årens appreciering av pundet samt den svagare internationella utvecklingen. Den strama finans- och penningpolitiken bidrog till att den inhemska efterfrågan försvagades tydligt . förutses BNP-tillväxten minska till som en följd av en fortsatt avmattning av den inhemska efterfrågan.