prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Not 5 Kostnader för personal Miljoner kronor 1998 1997 Försvarsmakten 11 098 11 565 Polisväsendet 8 186 8 248 4 473 4 545 inklusive försäkringskassorna 3 881 4 391 3 860 3 549 3 2 720 2 846 2 487 2 472 2 424 2 392 2 254 2 098 2 137 2 005 1 824 1 741 1 566 1 494 1 291 1 252 Kungl. Tekniska högskolan 1 285 1 173 1 185 1 162 3 933 4 168 1 294 1 798 453 718 132 100 Övriga myndigheter 22 870 21 764 Summa 82 390 82 480 Statens tjänstepensioner m.m. 8 Elimineringar av arbetsgivaravgifter, löneskatt m.m. -23 239 -21 531 Summa 67 196 69 025 Myndigheternas arbetsgivaravgifter som betalats in till är en statsintern transaktion och således inte en kostnad för staten och har därför eliminerats. Även arbetsgivaravgifter på myndigheternas semesterreserver är eliminerade. Detta gjordes inte föregående år, vilket är en förklaring till ökningen av elimineringsposten och även till minskningen av personalkostnaden. Kostnaden för personal minskade totalt med nästan mellan åren. Antalet anställda inom staten var 246 900 (251 649) personer. Det är en minskning jämfört med . Omräknat till heltidspersoner var antalet anställda 220 600 personer, även det en minskning jämfört med året innan. Not 6 Kostnader för lokaler Miljoner kronor 1998 1997 Försvarsmakten 2 324 1 714 Polisväsendet 1 162 1 153 995 926 643 666 inklusive försäkringskassorna 565 584 564 584 516 540 459 452 454 470 446 444 425 402 372 352 347 342 281 309 22 318 87 75 45 42 36 33 17 17 Övriga myndigheter 5 074 4 816 Eliminering av inomstatliga lokalkostnader - 3 995 - 4 411 Summa 10 839 9 828 Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till och . Lokalkostnaderna ökade med mellan åren vilket fördelar sig på flera myndigheter. Försvarsmaktens ökning beror på att man har överfört personal för fastighetsdrift till , vilket i sin tur medfört att kostnader som tidigare redovisades som personalkostnader numera redovisas som lokalkostnader. Vid ökade lokalkostnaderna kraftigt p.g.a. beräknade kostnader för avveckling av lokaler. återfördes en stor del av dessa kostnader vilket innebar att redovisade lokalkostnader minskade vilket därmed alltså är en periodiseringseffekt. Not 7 Övriga driftkostnader Miljoner kronor 1998 1997 Försvarsmakten 29 873 28 225 20 641 18 872 5 839 4 129 Polisväsendet 1 304 1 048 1 286 1 232 1 243 645 1 180 994 1 161 805 1 155 979 1 014 879 967 937 928 989 916 390 906 860 871 845 866 752 756 746 inklusive försäkringskassorna 729 840 687 917 155 567 6 642 7 064 1 158 1 396 1 140 987 399 388 Övriga myndigheter 13 460 12 692 Summa 95 276 88 178 Elimineringar -31 363 -27 889 Summa 63 913 60 289 Driftkostnaderna har ökat med nästan jämfört med föregående år. Försvarsmaktens driftkostnader har ökat p.g.a. att har intäktsredovisat en upparbetad kostnad som skall faktureras Försvarsmakten men avser 1998. Dessa bokfördes inte hos Försvarsmakten eller på koncernnivå hos Försvarsmakten föregående år, vilket är en förklaring till ökningen. driftkostnader består i huvudsak av kostnader för varor och materiel. Dessa har ökat med nästan från knappt 19 till nästan . Även driftskostnader har ökat med nästan . Driftskostnaderna består för övrigt till största delen av förvaltningskostnader. Elimineringarna avser kostnader för köp av varor och tjänster mellan myndigheter. Not 8 Avskrivningar Miljoner kronor 1998 1997 Försvarsmakten 3 425 282 2 403 2 310 1 952 1 795 764 677 Polisväsendet 423 426 48 408 702 664 697 484 351 344 80 83 Övriga myndigheter 4 232 3 656 Summa 15 077 11 129 Försvarsmakten har övertagit ett lager av reservmateriel från . Bruttovärdet av lagret var . Lagret har skrivits ner med vilket förklarar ökningen . Avskrivning av väganläggningar uppgår till och redovisas av . redovisar avskrivningar på järnvägsanläggningar med . Not 9 Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag kronor 1998 1997 4 691 2 341 2 995 3 860 1 252 356 1 097 1 620 1 084 -66 709 860 537 277 Vin & Sprit 434 704 384 678 359 317 304 549 301 696 217 135 193 211 135 Förvaltningsaktiebolaget 97 186 93 70 Amu-Gruppen 50 5 Specialfastigheter 45 45 277 34 3 34 6 29 19 28 9 15 4 Int. Svenskhemmet Voxenåsen A/S 1 -785 -3 31 SAQ kontroll AB -7 24 -14 4 -89 -224 -153 -1 618 35 Övriga bolag inom 14 872 14 923 11 910 Diverse dotterbolag till -1 -3 2 Övriga myndigheter -2 2 Summa 14 914 11 909 För 15 av de ovanstående bolagen är förändringen från föregående år större än . Ökningen av resultatandelen i är i huvudsak hänförlig till att statens ägarandel ökat från till . För ytterligare information om de statliga bolagen se bilaga 1.5. Not 10 Finansiella intäkter Miljoner kronor 1998 1997 i utländsk valuta 36 241 34 628 Ränteintäkter avseende upplåning i 892 20 305 Överkurs vid emissioner (netto) 2 316 664 Intäktsförda preskriberade obligationer m.m. 35 31 Realiserade valutavinster (netto) 0 3 353 Delsumma 71 484 58 981 CSN, Ränteintäkter avseende studielån som finansierats via upplåning i RGK 4 289 4 496 RFV, Ränteintäkter diverse fonder 609 884 36 49 24 8 3 0 0 1 074 Övriga myndigheter 364 841 Summa 76 809 66 333 Ränteintäkterna har ökat jämfört med föregående år vilket främst beror på ökade ränteintäkter i samband med utlåning i svensk valuta men även beroende på utlåning i utländsk valuta. Även nettot mellan överkurser och underkurser vid emissioner som varit positivt redovisas som ränteintäkt. Denna har ökat med nästan jämfört med . blev nettot av realiserade valutavinster och valutaförluster som redovisas av en realiserad valutaförlust vilken återfinns under noten räntekostnader. särredovisas finansiella intäkter som inte är räntor separat under rubriken finansiella intäkter i denna not. Av de som redovisades som räntor av föregående år avser övriga finansiella intäkter. Motsvarande värde 1998 är och finns alltså redovisat under Övriga finansiella intäkter. Övriga finansiella intäkter Miljoner kronor 1998 1997 550 Övriga finansiella intäkter 170 SJ:s finansiella intäkter består huvudsakligen av leasholdintäkter och utdelning. Miljoner kronor 1998 1997 Finansiella intäkter 76 809 66 333 Övriga finansiella intäkter 1 727 Summa finansiella intäkter totalt 78 536 66 333 Not 11 Finansiella kostnader Miljoner kronor 1998 1997 Räntekostnader avseende upplåning i 176 97 399 Räntekostnader avseende upplåning i utländsk valuta 60 148 59 030 Orealiserade valutaförluster (netto) 29 505 14 445 Realiserade kursförluster (netto) 15 518 3 171 Realiserade valutaförluster (netto) 9 834 Provisioner till banker 390 Delsumma 219 576 174 045 Övriga myndigheter 136 1 325 Summa räntekostnader 219 715 176 178 Ökningen mellan åren av de räntekostnader som redovisas av är nästan 46 mil- jarder kronor. av ökningen är hänförlig till orealiserade och realiserade va- lutaförluster p.g.a. kronans försvagning. De orea- liserade valutaförlusterna påverkar statsskulden i utländsk valuta negativt, dock inte i statsbudgetens utfall. Därtill kommer kursförluster på obligationer som genererats av större byten och uppköp som skett . Dessa har ökat med . särredovisas finansiella kostnader som inte är räntor separat under rub- riken Övriga finansiella kostnader nedan. Av de som redovisades som räntekostnader hos föregående år avsåg övriga finansiella kostnader. Av resterande avsåg ränta på lån hos som ej blev eliminerat 1997. Återstoden är diverse övriga räntekostnader. redovisades provisioner till banker under övriga kostnader. Övriga finansiella kostnader Miljoner kronor 1998 1997 1 335 Summa 2 745 0 års bokslut redovisar det bedömda värdet på utestående fordringar liksom risken för slutliga förluster i det utestående engagemanget. Av kostnaderna på avser nästan reservering för engagemangsrisk och resterande reservering av skadefordringar. Miljoner kronor 1998 1997 Finansiella kostnader 219 715 176 178 Övriga finansiella kostnader 2 745 Summa finansiella kostnader totalt 222 460 176 178 För närmare kommentarer och redovisning av statsskuldens kostnader hänvisas till textavsnittet om statsskulden i kapitel 3. Noter till balansräkning (12-46) Not 12 Kassa, bank m.m. Miljoner kronor 1998 1997 1 748 506 213 211 i 159 149 116 1 108 56 101 77 (f.å. 1 484) - - 758 823 502 229 334 595 57 2 Övriga myndigheter 850 622 Summa 4 946 3 271 Den stora ökningen av likvida medel hos utgörs av dagssaldon från uppbördsinbetalningar till skattemyndigheternas bankkonton som förs över till checkräkning med en dags fördröjning. redovisade i form av valutadepositioner som likvida medel. redovisas motsvarande placering under rubriken värdepapper och andelar. Även jämförelsevärdet redovisas därför under samma rubrik. Not 13 Värdepapper och andelar Miljoner kronor 1998 1997 , aktier i 4 646 4 652 , dagslån placerade hos banker 3 526 - , valutadepositioner i svenska banker 1 300 1 484 , hypoteksobligationer m.m. 1 271 5 394 , 98 3 13 , diverse fonder 2 2 , fordran - 4 857 Övriga myndigheter 18 160 Summa 10 766 16 562 har gjort kortsiktiga placeringar hos banker i form av dagslån. Den fordran staten hade på 1997 avsåg bl.a. utdelning uppgående till som betalats . har övertagits av . I samband därmed reglerades även den fordran som staten hade på 1997. Minskningen av () värdepappersinnehav beror i huvudsak på att delpensionsfonden avvecklats och att tillhörande obligationer därmed försålts. RFV:s innehav av statsobligationer uppgående till har eliminerats mot statsskulden. Not 14 Kundfordringar Miljoner kronor 1998 1997 265 410 218 188 123 181 120 143 Försvarsmakten 112 112 565 409 174 405 158 52 22 54 Övriga myndigheter 1 344 898 Summa 3 101 2 852 Not 15 Övriga fordringar Miljoner kronor 1998 1997 , fordringar lämnade till för indrivning m.m. 5 248 5 062 , bidragsfordringar på EU m.m. 4 620 4 552 , uppbördsfordringar 1 773 2 641 , options- och futurekontrakt 1 208 435 , fordringar avseende kommuners och landstings mervärdesskatt 1 174 - , fordringar på banker avseende premieobligationer m.m. 568 - , fordran AP-fonden för administration av ålderspension m.m. 508 380 , uppbördsfordringar avseende stämpelskatt och expeditionsavgifter 133 68 1 032 951 207 141 110 13 6 - Övriga myndigheter 787 1 268 Summa 17 374 15 511 () har skattefordringar under indrivning på nominellt . Av dessa beräknas inflyta vilket därmed utgör merparten av RSV:s fordringspost. Det mycket stora antalet fordringsposter har tidigare gjort en individuell värdering omöjlig och värderingen har baserats på statistik. I samband med årsbokslutet har efter diskussion med revisorer prövats en mer detaljerad analys av fordringsstocken i redovisningssystemet för exekutionsväsendet (). Fordringarna har analyserats med avseende på om gäldenären är i konkurs, fordringarnas ålder etc. RSV:s fordran på kommuner och landsting avseende mervärdesskatt utgörs av fordringar på utjämningsavgifter till systemet för kompensation av viss ingående mervärdesskatt i icke mervärdesskattepliktig verksamhet. uppbördsfordringar utgörs av obe- talda tullräkningar avseende mervärdesskatt, tull- och importavgifter på jordbruksprodukter, energiskatter m.fl. skatter och avgifter. Bedömning av fordringarnas verkliga värde har gjorts med en statistisk metod. Statens järnvägars fordringar avser främst fordringar på bolag inom . Not 16 Pågående arbeten Miljoner kronor 1998 1997 187 29 106 95 Försvarsmakten 57 36 27 29 26 36 Allmänna advokatbyråerna 20 30 - 3 493 17 13 9 9 Övriga myndigheter 71 207 Summa 520 3 977 redovisade som pågående arbeten 1997 vilka avsåg uppdrag från Försvarsmakten. Dessa eliminerades inte 1997 vilket dock skett vad gäller motsvarande post. Not 17 Varulager och förråd Miljoner kronor 1998 1997 , material för underhåll och reparation av anläggningar 307 448 Försvarsmakten 196 218 173 7 352 geologiska undersökning 134 5 92 96 104 146 29 29 22 - 21 21 Övriga myndigheter 481 705 Summa 1 632 9 096 Försvarsmakten övertog från ett lager av reservmateriel och drivmedel värderat till . Detta lager har efter nedskrivning med redovisats under posten beredskapstillgångar. Not 18 Förskott till leverantörer Miljoner kronor 1998 1997 13 493 14 220 Övriga myndigheter 101 99 Summa 13 594 14 319 De leverantörer som i huvudsak lämnar förskott till är , , och . Förskott har även lämnats till en del utländska leverantörer. Not 19 Fastigheter omsättningstillgångar Miljoner kronor 1998 1997 i och län 16 20 i 12 14 i 7 6 i 6 8 Övriga länsstyrelser 3 redovisas de fastigheter som utgör omsättningstillgångar, Jordfondens fastigheter, som en egen post i balansräkningen. redovisades dessa under varulager och förråd. Not 20 Periodavgränsningsposter redovisade myndigheterna alla typer av periodavgränsningsposter på tillgångssidan i balansräkningen summerat till en post. är dessa poster fördelade på förutbetalda kostnader, upplupna bidragsintäkter och övriga upplupna intäkter. Denna indelning tillämpas även i denna not. I balansräkningen redovisas dock periodavgränsningsposterna summerat till en post. jämförelsevärden har inte delats upp på dessa olika kategorier utan redovisas i sin helhet under förutbetalda kostnader. Förutbetalda kostnader Miljoner kronor 1998 1997 20 529 39 427 varav förutbetalda underkurser avseende, upplåning i svenska kronor 19 322 upplåning i utländsk valuta 1 199 106 1 704 101 - 267 - 74 140 61 110 316 45 32 27 174 Övriga myndigheter 1 403 3 253 Summa 23 420 45 598 Förutbetalda kostnader hos () har minskat med ca . Orsaken är att upplupna ränteintäkter avseende medel avsatta för premiereserven samt upplupna ränteintäkter avseende RFV:s fonder inte eliminerades föregående år. Upplupna bidragsintäkter Miljoner kronor 1998 Upplupna bidragsintäkter är intäkter som skall erhållas för arbete som redan utförts men där myndigheten ännu inte erhållit överenskommen betalning. Övriga upplupna intäkter Miljoner kronor 1998 , främst ränteintäkter från skuldskötselåtgärder 16 024 Övriga upplupna intäkter är räntor och andra intäkter som upparbetats men ännu inte fakturerats eller blivit betalda. redovisar huvudsakligen ränteintäkter från skuldskötselåtgärder men även upplupna ränteintäkter för uppköpta obligationer i svenska kronor och upplupna ränteintäkter avseende kredit- och garantigivning. Kärnavfallsfonden redovisar upplupna avgifter från reaktorinnehavarna, kraftgrupp, m.fl. vilka betalar avgifterna kvartalsvis i efterskott. Upplupna intäkter hos avser huvudsakligen ränteintäkter på depositioner och värdepapper men även upplupna återvunna skademedel. Periodavgränsningsposter totalt tillgångar Miljoner kronor 1998 1997 Förutbetalda kostnader 23 420 45 598 Upplupna bidragsintäkter 524 - Övriga upplupna intäkter 17 231 Summa 41 175 45 598 Not 21 Utlåning Miljoner kronor 1998 1997 (), äldre studielån beviljade 29 059 32 919 CSN, nyare studielån samt hemutrustningslån 84 639 72 980 CSN, återkrav på lån och bidrag 428 588 CSN, skuldsaneringslån 6 4 CSN, övrigt 25 -7 CSN, reservation för osäkra fordringar -1 653 (), investeringslån till 2 340 1 040 RGK, investeringslån till 1 000 1 000 RGK, investeringslån till övriga 300 Kammarkollegiet, näringslån 680 1 045 Kammarkollegiet, övriga lån 17 - , villkorslån 71 68 , lokaliseringslån 277 322 , övriga lån - 156 , Baltikumlån 119 - , villkorslån 9 - 107 76 Övriga myndigheter 192 287 Summa 119 269 109 125 () administrerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade av , främst studielån beviljade . Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierats via stadsbudgeten, främst studielån beviljade . CSN:s fordringar värderas till nominella belopp med reservation för osäkra fordringar. redovisades reservationen som en summerad, separat post för alla lånetyper. är reservationen uppdelad och avräknad på respektive lånekategori. Två kategorier av osäkra fordringar finns. Den ena typen är fordringar på personer som missköter betalningarna. Efter genomgång har värdet på sådana fordringar skrivits ned med . Den andra kategorin av osäkra fordringar är sådana där låntagarna på grund av lånereglernas utformning inte kommer att hinna betala lånet vilket är den gräns som fastställts. finns ingen metod för att beräkna reservationsbehovet för denna kategori och bokslut har ingen reservation gjorts. Beroende på vilka antaganden som görs om den ekonomiska utvecklingen uppskattar dock CSN reservationsbehovet till . Not 22 Aktier och andelar i dotterbolag kronor 1998 1997 31 793 29 484 26 927 23 294 9 371 9 872 8 802 8 392 7 900 7 914 6 213 6 086 4 846 3 601 4 479 4 248 Förvaltnings-AB 3 673 4 534 3 529 3 689 3 451 3 216 1 920 1 900 1 766 1 441 1 601 1 689 1 284 - 1 053 981 978 954 836 813 Amu-gruppen 381 353 387 168 AB 258 255 Provnings och 187 176 143 109 135 - SAQ kontroll AB 104 108 Diverse holdingbolag vid högskolor 79 58 74 74 57 85 AB Kanalbolag 36 36 SGAB, (i likvidation) 35 32 30 38 25 22 22 - 11 3 10 - Swedcarrier 716 716 75 45 3 3 Övriga 28 79 Summa 123 219 114 468 Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag värderas enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av bolagens eget kapital och ackumulerade vinster, reducerat med utbetalda utdelningar, har tagits upp i myndigheternas redovisning. redovisas departementens innehav i årsredovisning. redovisas aktier och andelar i intresseföretag som inte är dotterbolag separat i denna not. I balansräkningen redovisas andelarna summerat till en post. Med dotterbolag avses bolag där statens ägarandel överstiger . har och förvärvats. Vidare har resterande aktiepost (33,) i förvärvats. Huvudmannaskapet för de bolag som varit knutna till universitet och högskolor har överförts från till respektive universitet och högskola. har bolaget överförts från till . Affärsverkens aktieinnehav i dotterbolag är bokförda till anskaffningsvärde. I bilaga 1.5 redovisas förutom det bokförda värdet på aktierna även utbetalda utdelningar från de olika bolagen. Aktier och andelar i intresseföretag kronor 1998 1997 2 989 2 551 AB 2 224 2 220 798 724 105 76 66 33 A O Dom Svetsii 13 - Rese och 5 4 5 5 AB Bostadsgaranti 3 2 248 1 000 1 000 m.fl., 71 59 , 5 5 Övriga myndigheter 42 65 Summa 7 326 6 992 har av ett ryskt bolag förvärvats, AO Dom Svetsii, som innehavet i har avyttrats. Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag totalt Miljoner kronor 1998 1997 Aktier och andelar i dotterföretag 123 219 114 468 Aktier och andelar i intresseföretag 7 326 6 992 Summa 130 545 121 460 Not 23 Obligationer och andra värdepapper Miljoner kronor 1998 1997 Allmänna arvsfonden, andelar i aktie- och räntekonsortium 955 910 , 593 593 , 452 - SIDA, säkerhetsreserv med placering på kapitalmarknaden 420 - , aktier, andelar & obligationer 362 117 125 169 , nollkupongsplaceringar 2 945 1 106 Övriga myndigheter 56 316 Summa 5 932 3 276 Säkerhetsreserven, som innehas av Sida, är knuten till U-landskredit-systemet och skall täcka eventuella framtida förluster. Reserven är placerad på kapitalmarknaden. Föregående år uppgick reserven till men eliminerades då felaktigt med som motpart. Totalt uppgick säkerhetsreserven 1998 till men 304 miljoner var placerade hos och har därför eliminerats i statens balansräkning. Statens järnvägars långfristiga värdepappersinnehav avser innehav av nollkupongplaceringar. Innehavet syftar till att finansiera betalningar som blir nödvändiga när olika leasingkontrakt förfaller. Not 24 Andra långfristiga fordringar Miljoner kronor 1998 1997 (), nettovärderade skadefordringar 5 668 - EKN, fordran på garantitagare m.m. 335 - , regressfordringar på utbetald ersättning för infriade garantier 340 145 74 188 71 110 70 156 Kammarkollegiet, fordran i Närings-Livs Kredit 42 1 374 , förskottshyra för offshorefartyg 74 - , fordringar hos koncernföretag 58 51 1 86 Övriga myndigheter 179 69 Summa 6 912 2 179 redovisar () nettovärderade skadefordringar med avdrag för risker för slutliga förluster i det utestående engagemanget. Värderingen av utestående fordringar baseras på de skadebelopp som EKN utbetalat. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta belopp läggs kapitaliserade räntor, förfallna obetalda avtalsräntor samt upplupna ej förfallna räntor enligt avtal. Värderingen av förlustrisker i EKN:s utestående engagemang utgår från den riskpremie som tas ut för olika fordringar beroende på återstående löptid. Vad gäller risker i större kommersiella engagemang görs en individuell uppföljning av hur varje projekt eller företag utvecklats och vilken reservering som bedöms spegla den återstående risken. Värdering av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. Vid bedömning av fordringar på andra länder är en utgångspunkt landets totala skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras bl.a. med gjorda bedömningar av landets allmänna riskläge vad gäller krediter sammanvägt med lånets återstående löptid. Större kommersiella fordringar undersöks och värderas individuellt. EKN har upprättat en s.k. proformabalansräkning där jämförelsevärden angivits för nettovärderade skadefordringar och fordran på garantitagare med respektive . Kammarkollegiets fordran på föregående år avseende lönegarantimedel som uppgick till eliminerades inte vilket skett . Not 25 Beredskapslager Miljoner kronor 1998 1997 Försvarsmakten 69 389 - , räddningstjänst- och varningsmateriel m.m. 1 081 1 021 , metall, verkstads, och kemiska produkter 541 600 , läkemedel och sjukvårdsförnödenheter 441 556 , fodervaror,bekämpningsmedel m.m. 164 179 Övriga myndigheter 9 15 Summa 71 625 2 371 Försvarsmakten har invärderat beredskapslager . De övertog också lager av reservmateriel och drivmedel från uppgående till . Detta lager som också redovisas under beredskapslager har därefter skrivits ned med då det ansågs vara för högt värderat. Not 26 Pågående nyanläggningar Miljoner kronor 1998 1997 , järnvägsanläggningar 11 678 8 481 , väganläggningar 9 785 - 894 1 004 341 308 1 121 980 275 257 113 90 69 34 Övriga myndigheter 475 317 Summa 24 751 11 471 Jämförelsesiffror för pågående väg- anläggningar saknas i denna not då dessa redovisades som statliga vägar 1997. Då uppgick de till . Merparten av är byggnader som inte åsatts något taxeringsvärde. Till viss del är anläggningarna finansierade med investeringsbidrag från flygvapnet, kommuner m.fl. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Miljoner kronor 1998 1997 244 151 117 58 14 2 11 19 Övriga myndigheter 11 27 Summa 397 257 Pågående nyanläggningar totalt Miljoner kronor 1998 1997 Pågående nyanläggningar 24 751 11 471 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar 397 257 Summa 25 148 11 728 Not 27 Tekniska anläggningar, maskiner Miljoner kronor 1998 1997 1 724 733 644 616 195 156 Försvarsmakten 181 191 107 117 - 483 6 467 6 686 1 191 1 135 79 99 Övriga myndigheter 653 617 Summa 11 259 11 980 Alla typer av anläggningstillgångar i noterna 27 33 är värderade till anskaffningskostnad med avdrag för ackumulerade avskrivningar enligt plan. Avskrivningarna baseras på tillgångarnas uppskattade ekonomiska livslängd. Normalt är avskrivningstiden 4 för datorer, 5 för maskiner, transportmedel och inventarier, 10 för skepp och flyg, 10 för fältanläggningar och 20 för lok och vagnar. redovisar sina anläggningar som transportmedel och inventarier. redovisades merparten som tekniska anläggningar vilket förklarar förändringen . är driftsanläggningar för de svenska storkraftsnäten (stamnätet, Norrbottennätet och utlandsförbindelser) samt tele- och informationssystem. Not 28 Övriga anläggningar, transportmedel, inventarier Miljoner kronor 1998 1997 965 725 Försvarsmakten 819 713 533 127 529 508 514 455 465 510 400 404 377 259 371 399 328 378 321 301 279 366 7 697 7 659 1 519 1 418 541 586 Övriga myndigheter 4 552 4 069 Summa 20 210 18 877 Bilar, persondatorer med kringutrustning, kontorsapparater m.m. är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. redovisar finansiell leasing av lok och vagnar till ett värde av . Motsvarande skuld redovisas under långfristiga skulder. Föregående år redovisade större delen av sina anläggningar under tekniska anläggningar.