prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:100 Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för , skattefrågor, kommunernas ekonomi m.m. Regeringens proposition 1998/99:100 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på samt ett mål för det finansiella sparandet i offentlig sektor på av BNP . Regeringen aviserar inom ramen för budgetmålen en politik för arbete och utbildning. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling m.m. samt lämnar förslag till tilläggsbudget för . 1 Finansplan 15 1.1 Ansvar för 15 1.2 Den ekonomiska utvecklingen 16 1.2.1 Den internationella utvecklingen 17 1.2.2 Den svenska utvecklingen 17 1.3 en nation med ekonomisk styrka 19 1.3.1 offentliga finanser 19 1.3.2 Stabila priser 23 1.3.3 En lönebildning i balans 25 1.4 en nation i utbildning och arbete på väg in 25 1.4.1 en nation i utbildning 26 1.4.2 en nation i arbete 27 1.4.3 en nation på väg in 29 1.4.4 Hela skall växa 33 1.5 en nation i trygghet och rättvisa 34 1.5.1 Den generella välfärden 34 1.5.2 Från bidrag till arbete 34 1.5.3 Skolan, vården och omsorgen välfärdens kärna 35 1.6 Rättvisa skatter 36 1.6.1 Skatteöverläggningarna 36 1.6.2 Nya skatteförslag 38 2 Förslag till riksdagsbeslut 41 3 Lagförslag 47 3.1 Förslag till ändring i lagen (1994:419) om brottsofferfond 47 3.2 Förslag till lag om kreditering av anställningsstöd på skattekonto 48 3.3 Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. 49 3.4 Förslag till lag om omräkningstal taxeringsvärden 50 3.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 51 3.6 Lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) 52 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 55 4.1 Budgetpolitiska mål 55 4.1.1 Utgiftstak 55 4.1.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor 56 4.2 Samhällsekonomiska förutsättningar 56 4.3 Politiska prioriteringar 57 4.4 Statsbudgetens utveckling 2002 61 4.4.1 Statsbudgetens inkomster 61 4.4.2 Statsbudgetens utgifter 62 4.4.3 Statsbudgetens saldo, statssskulden och statens finansiella sparande 66 4.5 Kommunsektorns finanser 69 4.6 Ålderspensionssystemet 69 4.7 Den offentliga sektorns finanser 71 5 Uppföljning av utgifter , utgiftsprognos och tilläggsbudget 75 5.1 Inledning 75 5.2 Uppföljning av statsbudgetens preliminära utfall 75 5.2.1 Statsbudgetens preliminära utfall 75 5.2.2 Takbegränsade utgifter 76 5.2.3 Statsbudgetens preliminära utgifter 76 5.3 Utgiftsprognos 79 5.3.1 Utgiftsbegränsande åtgärder 1999 81 5.3.2 Utgiftsprognoser per utgiftsområde 82 5.4 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för budget- 87 5.4.1 Utgiftsområde 1 87 5.4.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 87 5.4.3 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 89 5.4.4 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 92 5.4.5 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 92 5.4.6 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 93 5.4.7 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 94 5.4.8 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 96 5.4.9 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 96 5.4.10 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 97 5.4.11 Utgiftsområde 15 Studiestöd 100 5.4.12 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 100 5.4.13 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 101 5.4.14 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 102 5.4.15 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 102 5.4.16 Utgiftsområde 21 Energi 103 5.4.17 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 104 5.4.18 Utgiftsområde 24 Näringsliv 107 5.4.19 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 109 6 Inkomster 113 6.1 Inledning 113 6.2 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning 114 6.2.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. 114 6.2.2 Regelförändringar 114 6.2.3 Inkomstskatt personer 116 6.2.4 Inkomstskatt bolag 117 6.2.5 Socialavgifter 118 6.2.6 Egendomsskatter 119 6.2.7 Skatt på varor och tjänster 120 6.3 Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning 122 6.3.1 Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning 122 6.3.2 Skatter m.m. 124 6.3.3 Övriga inkomster 127 6.4 Uppföljning av statsbudgetens inkomster 128 6.5 Skattekvot 129 7 Utgiftstak och utgiftsramar åren 2000 2002 133 7.1 Utgiftstak för staten 133 7.2 Preliminär fördelning på utgiftsområden 134 7.3 Budgeteringsmarginal, utnyttjande av saldoutrymme och utgiftstak för offentlig sektor 138 7.3.1 Budgeteringsmarginalen och saldoutrymmet 138 7.3.2 Beräkning av utgifterna för den offentliga sektorn 139 7.4 Beskrivning av utgiftsområde 1 27 140 8 Skattefrågor 165 8.1 Inledning 165 8.2 Fastighetsbeskattning 165 8.2.1 Taxeringsvärden och underlag 2000 165 8.2.2 Reavinstbeskattning av fastigheter 166 8.3 Företagsinriktade åtgärder 167 8.3.1 Förvärv av egna aktier 167 8.3.2 Kupongskatt på näringsbetingade innehav 168 8.3.3 Stoppregler 168 8.3.4 Beskattning av utländska nyckelpersoner 169 8.3.5 Utredning om fåmansföretag och generationsskiften 169 8.4 Energi- och trafikbeskattning 169 8.4.1 Skatteväxling 169 8.4.2 Miljöincitament i trafikbeskattningen 170 8.4.3 Jordbrukets beskattning 171 8.5 Uppföljning av åtgärder i budgetpropositionen 171 8.5.1 Skattelättnad för låg- och medelinkomsttagare 171 8.5.2 Sänkt fastighetsskatt för bostadshyreshus 171 8.5.3 Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster 171 8.6 Finansiella effekter 172 9 Kommunsektorn 177 9.1 Allmänna utgångspunkter 177 9.2 Utvecklingen i kommuner och landsting 178 9.2.1 Kommunsektorns andel av samhällsekonomin 178 9.2.2 Kommunsektorns betydelse för det offentliga finansiella sparandet 178 9.2.3 Den ekonomiska utvecklingen fram till och med 179 9.2.4 De kommunala verksamheterna 180 9.2.5 Sysselsättningsutvecklingen i kommuner och landsting fram 181 9.2.6 Sammanfattande bedömning av utvecklingen i kommuner och landsting 182 9.3 Förutsättningar för kommuner och landsting 183 9.3.1 Den samhällsekonomiska utvecklingen 183 9.3.2 Utvecklingen inom skolan, vården och omsorgen 183 9.3.3 Förändringar i utjämningssystemet 184 9.3.4 Förutsättningar för enskilda kommuner och landsting att uppnå balanskravet 184 9.3.5 Särskilda insatser 186 9.3.6 Sammanfattande bedömning av förutsättningarna för kommuner och landsting att klara balanskravet 186 9.4 Ökade satsningar på kommuner och landsting 187 9.4.1 Höjda statsbidrag och ökade skatteinkomster 187 9.4.2 Beräkning av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 189 9.4.3 Andra satsningar som påverkar kommuner och landsting 190 9.5 Övriga frågor 190 9.5.1 Uppföljning och utvärdering av kommuner och landsting 190 9.5.2 Systemet för ersättning för viss mervärdesskatt till kommuner och landsting 192 10 Revision av EU-medel 195 10.1 Bakgrund 195 10.2 Utgångspunkter för agerande rörande revisionsrättens iakttagelser 196 10.3 Iakttagelser i rapporterna presenterade samt svenskt agerande i rådet 196 10.4 Bedömning av iakttagelser som rör i årsrapporten 197 Bilagor Bilaga 1 Svensk Ekonomi Bilaga 2 Avstämning av målet om en halverad arbetslöshet Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 4 Redovisning av skatteavvikelser Bilaga 5 Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.1 Försörjningsbalans 1998 2002 17 1.2 Nyckeltal 1999 2002 18 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 19 1.4 Offentliga finanser 1993 2002 20 1.5 BNP-tillväxt 20 1.6 Besparingar, begränsningsbelopp och finansiering. Nettoeffekt på offentliga finanser 21 1.7 Nya reformer. Nettokostnad, offentliga finanser 22 1.8 Nya utbildningssatsningar 27 1.9 Gröna nyckeltal 31 1.10 Resurser till skola, vård och omsorg 1997 2002 36 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för 43 4.1 Makroekonomiska förutsättningar 56 4.2 Sammanfattning av reformer 59 4.3 Besparingar, utgiftsminskningar och finansiering 60 4.4 Total effekt av finansiering/utgiftsminskningar och reformer 61 4.5 Statsbudgetens inkomster 61 4.6 Statsbudgetens utgifter 62 4.7 Takbegränsade utgifter 64 4.8 Statsskuldsräntor 65 4.9 Periodiserade ränteutgifter 65 4.10 Statsbudgetens saldo och statsskulden 66 4.11 Statsbudgetens saldo efter överföring till hushållen samt justering för större engångseffekter 67 4.12 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande efter beräkningsteknisk överföring till hushållen 69 4.13 Kommunsektorns finanser 69 4.14 Pensionssystemets finansiella sparande 70 4.15 Offentliga sektorns finanser 72 5.1 Statsbudgetens preliminära utfall 76 5.2 Takbegränsade utgifter 76 5.3 Statsbudgetens utgifter 79 5.4 Budgetsaldo och statsskuld 80 5.5 Takbegränsade utgifter 81 5.6 Besparingar 82 5.7 Begränsningsbelopp 82 5.8 Prognos för takbegränsade utgifter 86 5.2 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 95 5.3 Bemyndiganden för anslaget B4 Energiforskning 104 6.1 Statsbudgetens inkomster 113 6.2 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen (BP) 114 6.3 Bruttoeffekter av regeländringar 114 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter 1997 2002 115 6.5 Prisutveckling på småhus 119 6.6 Intäkter från energiskatter 121 6.7 Statens skatteintäkter och statsbudgetens skatteinkomster 2001 123 6.8 Statsbudgetens inkomster 2002 123 6.9 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt Fysiska personers inkomstskatt 125 6.10 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt Juridiska personers inkomstskatt 125 6.11 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt Socialavgifter 126 6.12 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt Mervärdesskatt 126 6.13 inlevererade överskott 127 6.14 Skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten 130 6.15 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot 130 7.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden 135 7.2 Förändring av takbegränsade utgifter mellan Budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition till följd av förändrade förutsättningar, volymfaktorer m.m. 136 7.3 Utgiftstak för den offentliga sektorn 140 8.1 Budgeteffekter av i VÅP99 aktualiserade skatteförslag m.m. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för statsbudgeten och för offentlig sektor åren 1999 2002 samt varaktiga nettoeffekter för offentlig sektor 172 9.1 Kommunernas resultaträkning åren 1994 1998 180 9.2. Landstingens resultaträkning åren 1994 1998 180 9.3 Nettokostnader samt förändring 181 9.4 Antalet anställda/anställningar inom kommuner och landsting åren 1993 1998 182 9.5 Kommunsektorns finanser 183 9.6 Höjda statsbidrag till kommuner och landsting 188 9.7 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 189 1.1 De statliga utgiftstaken 2002 22 1.3 Hushållens inflationsförväntningar samt KPI utfall 1999 23 1.4 Svenska, tyska och amerikanska 10-årsräntor 1998 1999 24 1.5 Månadskostnad efter skatt för ett 2-årigt bostadslån 24 1.6 Valutakurs mot euron, 1998 1999 24 1.7 Förändring disponibel inkomst, justerad för försörjningsbörda, till följd av förslagen i propositionen 35 1.8 Förändring av disponibel inkomst genom förslag i propositionen, kvinnor och män 35 4.1 Statsskuldsräntor 65 4.2 Statsskuldens utveckling 68 6.1 Realisationsvinster 116 6.2 Inkomstskatt och antal företag 1997 117 9.1 Kommunsektorns finansiella sparande 1980-1998, miljarder kronor och procent av BNP 179 1.1 Ansvar för Svensk ekonomi står stark. Visserligen påverkas även av den sämre utvecklingen i omvärlden. Tillväxten blir därför något lägre än tidigare beräknat, i vart fall den närmaste framtiden. Likväl fortsätter den inhemska ekonomin att växa i god takt, inte minst vad gäller privat konsumtion och investeringar. Den reguljära sysselsättningen har ökat med över 100 000 personer och arbetslösheten har fortsatt att minska. Den goda utvecklingen i den reala ekonomin äger rum som inflationen är praktiskt taget obefintlig, den offentliga sektorn uppvisar betydande överskott, räntan är en av de lägsta i och bytesbalansen ligger på en stabil överskottsnivå. Av avgörande betydelse för att återvinna styrkan i den svenska ekonomin och skapa förtroende för den ekonomiska politiken har varit den framgångsrika budgetsaneringen. Ambitiösa budgetmål har formulerats och har uppnåtts, i vissa fall med god marginal. Hit hör såväl målet om överskott i de offentliga finanserna om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel som utgiftstaket, som är en central del av den nya och bättre fungerande budgetprocessen. Det är också av stor vikt att inflationen i har etablerats på en varaktigt mycket låg nivå. Avgörande för detta är den framgångsrika budgetsaneringen. Penningpolitiken och ökade självständighet har därtill bidragit till detta, liksom åtgärder som ökar konkurrensen och därmed stärker konsumenternas ställning. För att vidmakthålla prisstabilitet också på är det nödvändigt att lönebildningen förbättras. Regeringen bedömer att det finns en viss risk att utgiftstaket inte kommer att hållas. Mot den bakgrunden vidtas vissa åtgärder i form av besparingar m.m., som syftar till att begränsa de totala utgifterna till en nivå som ligger under utgiftstaken. Budget- eringsmarginalerna är förhållandevis små. Beredskap finns att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att utgiftstaken hålls. och därefter uppkommer ett visst budgetmässigt utrymme utöver det fastlagda överskottsmålet. Utrymmet växer över tiden och bestäms av hur hög den ekonomiska tillväxten blir. Detta utrymme kan användas dels för vissa utgiftsökningar, dels för vissa skattesänkningar. I denna vårproposition föreslås en del utgifts- ökningar, huvudsakligen med början . Däremot behandlas skattepolitiken bara i begränsad utsträckning. Skattepolitikens långsiktiga inriktning och möjligheterna att genomföra en mera omfattande skattereform får behandlas i annat sammanhang. 1990-talets ekonomiska kris innebar bl.a. att sysselsättningen minskade kraftigt och att i motsvarande mån antalet människor som för sin försörjning är beroende av transfereringar och bidrag ökade väsentligt. Även om denna utveckling har vänt , så återstår mycket att göra innan en mera robust grund har lagts för förbättrad välfärd och stigande inkomster . Det är nödvändigt att allt fler människor successivt kan få arbete och att beroendet av transfereringar och bidrag minskar. Detta krav förstärks av den väntade demografiska utvecklingen som innebär att antalet äldre människor kommer att öka väsentligt med åtföljande behov av ökade resurser för pensioner, vård och omsorg. Det är mot denna bakgrund som regeringen formulerat ett sysselsättningsmål, som innebär att andelen av befolkningen i åldrarna 20 som har arbete skall uppgå till . Politiken måste under en följd av år ha en sådan inriktning att en övergång från bidragsberoende till arbete stimuleras. Det kommer att kräva åtgärder på en rad områden. Några åtgärder med en sådan utformning återfinns i denna vårproposition. Målet om en halverad öppen arbetslöshet ligger fast som ett riktmärke för den ekonomiska politiken. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen på arbetsmarknaden. Om så erfordras är regeringen beredd att föreslå ytterligare åtgärder för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. En politik för ökad sysselsättning måste i allt högre grad bygga på utbildning, kompetensutveckling och forskning. Detta är nödvändigt både för att stärka individernas möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden och för att stärka i en allt hårdare internationell konkurrens. Därför föreslår regeringen en fortsättning av och framtidssatsningen på skolan, en fortsatt utbyggnad av antalet högskoleplatser och förstärkta resurser för forskning och forskarutbildning. Även i arbetslivet måste ökade insatser göras för att stimulera kompetensutvecklingen. Regeringen föreslår sådana åtgärder, som förutsätter samfinansiering med EU-medel och, inte minst, ökade insatser från arbetsgivarna. En rad åtgärder föreslås för att effektivisera arbetsmarknaden och öka samarbetet mellan högskola och näringsliv. Av särskild betydelse är att underlätta för utsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden. Bland annat införs ett nytt stöd för att stimulera arbetsgivare att anställa arbetslösa personer med långa inskrivningstider. En långsiktigt uthållig tillväxt och sysselsättningsökning förutsätter insatser för att förbättra miljön och säkerställa en ekologiskt hållbar utveckling. I vårpropositionen föreslås bl.a. att de lokala investeringsprogrammen utsträcks i tiden, att miljöforskningen tillförs ökade resurser och att insatserna för marksanering, kalkning och biotopskydd förstärks och förlängs. Det utrymme som skapas genom budgetsanering och ekonomisk tillväxt bör också kunna användas för att stärka rättvisan och välfärden. aviserade höjningar av barnbidragen genomförs. Utrymme skapas för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Ytterligare resurser tillförs skolan, vården och omsorgen genom att de generella statsbidragen till kommuner och landsting höjs utöver tidigare fattade beslut. Det kommunala utjämningssystemet reformeras. Biståndet höjs till av BNI 2002. skall präglas av samarbete Regeringen avser att försöka skapa största möjliga uppslutning för en politik för full sysselsättning. är för litet för stora konflikter. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de nu föreslagna skatteförändringarna för . Samarbetet berör fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel och prisstabilitet. Regeringen eftersträvar en bred förankring av en kommande skattereform. Samtliga riksdagspartier deltar i överläggningarna. Huvudsyftet är att utifrån krav på rättvis fördelning skapa goda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning, en ekologisk hållbar utveckling samt att garantera välfärden och dess finansiering. Den dialog som regeringen har inlett med företrädarna för näringslivet har varit fruktbar och förtjänar en fortsättning. Regeringens ambition är att fortsätta denna dialog kring olika förslag som syftar till att stärka som företagarnation. 1.2 Den ekonomiska utvecklingen Den internationella ekonomiska utvecklingen präglas alltjämt av Asienkrisen och dess konsekvenser för världsekonomin. Detta påverkar utsikterna för den svenska exporten. Till viss del kompenseras detta av en stark utveckling på den svenska hemmamarknaden. Tillväxten i väntas minska från 1999. beräknas tillväxten ånyo öka till . kommer att ta steget in i nästa sekel med god tillväxt, låg inflation, sjunkande arbetslöshet och minskande statsskuld. 1.2.1 Den internationella utvecklingen Prognosen för den globala tillväxten har reviderats ned jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Exportförutsättningarna för svensk industri har försämrats i ännu högre grad då en betydande avmattning väntas på viktiga svenska exportmarknader. Avmattningen av konjunkturen i väntas bli kortvarig tack vare stigande realinkomster, låga räntor och en stark framtidstro bland hushållen. Arbetslösheten förutses minska. Konjunkturen i är alltjämt god. väntas dock både investeringarna och den privata konsumtionen dämpas. som arbetslösheten sjunkit till är inflationen historiskt sett mycket låg. Den framgångsrika penningpolitiken har spelat en central roll för den gynnsamma utvecklingen. har den ekonomiska krisen slagit hårt mot , och . Turbulensen på de finansiella marknaderna har dock avtagit och effekterna på den globala ekonomin av utvecklingen i väntas bli måttliga. I de krisdrabbade har en stabilisering skett, och i några länder kan även en försiktig återhämtning skönjas. De tydligaste tecknen finns i och , två länder som genomfört konkreta åtgärder för att reformera den finansiella sektorn. En omstrukturering av finanssektorn inverkar positivt på hela ekonomin och är även i andra länder en viktig förutsättning för en stärkt tillväxt. har en nyckelroll i den asiatiska utvecklingen och kraftfulla åtgärder för en fortsatt strukturomvandling är av stor vikt för att förbättra den japanska ekonomin. Den finansiella och politiska krisen i är ett kraftigt bakslag för reformprocessen. Valutan har försvagats och inflationen skjutit i höjden. BNP väntas och fortsätta att sjunka. behöver stärka reformprocessen och skyndsamt vidta åtgärder för att hantera den finansiella sektorns problem. 1.2.2 Den svenska utvecklingen var den genomsnittliga svenska BNP-tillväxten . Jämfört med detta är den prognostiserade tillväxten på god. Ändå är 1999 ett svagt år jämfört med och . Orsaken till den temporära svackan är framför allt den svaga tillväxten på viktiga svenska exportmarknader. Svensk hemmamarknad är fortfarande stark. Det finns historiskt goda förutsättningar för en hög och uthållig tillväxt i svensk ekonomi. De offentliga finanserna visar ett stigande överskott, inflationen och inflationsförväntningarna är låga och räntan är låg. Därmed skapas stabila spelregler för företag och investerare. Prognos En betydande del av konjunkturförsvagningen beror på investeringsvaruindustrin, som drabbas av nedgången i investeringsefterfrågan i våra viktigaste handelsländer. En begränsad återhämtning förutses , vilket innebär att varuexporten kan stiga snabbare igen. Svensk industri väntas i viss mån fortsätta att ta marknadsandelar. Tabell 1.1 Försörjningsbalans 1998 2002 1998 1999 2000 2001 2002 Privat konsumtion 951,9 2,6 2,4 1,8 1,8 Offentlig konsumtion 466,4 1,0 1,0 0,9 0,2 Stat 142,5 1,0 0,5 0,5 0,5 Kommuner 323,9 1,0 1,1 1,1 0,1 Bruttoinvesteringar 260,5 4,8 5,4 4,6 4,6 Näringsliv exkl. bostäder 202,9 4,4 4,1 2,4 2,5 Bostäder 25,4 12,1 17,8 22,0 20,0 Myndigheter 32,2 1,5 2,8 1,5 0,1 Lagerbidrag 12,3 -0,7 0,2 0,0 0,0 Export 810,4 3,6 5,7 5,2 5,1 Import 697,9 2,9 6,7 4,9 4,5 BNP 1803,7 2,2 2,6 2,5 2,5 Källor: och Den privata tjänstesektorn är inne i en expansiv fas med stigande produktion och en god sysselsättningstillväxt. Den utvecklingen väntas fortsätta. Enligt SCB har sysselsättningen i små och medelstora företag ökat med drygt 25 000 personer . Till skillnad från väntas även bostadsinvesteringarna tillta. Fastighetspriserna är nu så höga och räntorna så låga att det i allt större delar av är lönsamt att bygga nya bostäder. Tabell 1.2 Nyckeltal 1999 2002 Årlig procentuell förändring 1999 2000 2001 2002 KPI, årsgenomsnitt 0,2 0,8 1,7 2,0 Kostnadstimlön 3,0 3,2 3,0 3,0 Öppen arbetslöshet1 5,8 5,4 5,1 5,0 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 3,6 3,6 3,5 3,5 Antal sysselsatta 1,4 0,6 0,9 0,8 Real disponibel inkomst2 3,6 1,8 3,6 3,0 Hushållens nettosparkvot, nivå2 2,1 1,6 3,3 4,3 Bytesbalans 3 1,3 1,5 1,7 2,1 Tysk ränta 10-års statsobligation4 4,0 4,2 4,4 4,6 Svensk ränta 10-års statsobligation4 4,3 4,4 4,6 4,8 TCW-index4 123 120 118 118 1 Andel av arbetskraften 2 Inklusive beräkningsteknisk överföring 3 Procent av BNP 4 Årsgenomsnitt Källor: , , Riksbank och Hushållens förtroende avseende den egna ekonomin är högt. Inflationen är låg. De offentliga finanserna är i ordning. Arbetslösheten sjunker och sysselsättningen stiger kraftigt. Hushållen har dessutom en god förmögenhetsställning. Hushållens konsumtion väntas därför bli fortsatt stark. Konkurrenstrycket såväl i som i utlandet är högt och produktivitetsutvecklingen gynnsam, vilket medför fortsatt små prisökningar i såväl producent- som konsumentledet framöver. Arbetsmarknaden Sysselsättningen ökar snabbt. var 104 000 fler sysselsatta jämfört med samma månad året innan. Sysselsättningsutvecklingen väntas vara fortsatt god . Den öppna arbetslösheten fortsätter att falla.