prop · GM031D20 · 1999-01-01 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner Allmänna bidrag till kommuner 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting 7 3 Allmänna bidrag till kommuner 8 3.1 Omfattning 8 3.2 Utgiftsutvecklingen 8 3.3 Utvecklingen inom kommunsektorn 9 3.3.1 Utvecklingen 9 3.3.2 Planerade åtgärder med anledning av ökade statsbidrag 10 3.3.3 Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen samt och 10 3.3.4 Andra förslag som riktas mot kommuner och landsting 11 3.3.5 Regeringens slutsatser 11 3.3.6 Den kommunala ekonomin 12 3.4 Anslag 12 A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 12 A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 14 A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 15 A4 Bidrag till Rådet för redovisning 16 A5 Bidrag till kommuners och landstings skatteinkomster 16 3.5 Övriga kommunala frågor 17 3.5.1 Beräkning av generellt statsbidrag vid ändring i rikets indelning i kommuner och landsting 17 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ramanslag 78 680 000 A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting reservationsanslag 1 014 000 A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting obetecknat anslag 21 270 000 A4 Bidrag till Rådet för redovisning obetecknat anslag 700 A5 Bidrag till kommuners och landstings skatteinkomster obetecknat anslag 2 600 000 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att det i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ändras indelningen av kommuner eller landsting, beräknas bidraget på grundval av den indelning som gäller vid bidragsårets ingång. Denna lag träder i kraft . 3 Allmänna bidrag till kommuner 3.1 3.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidragen lämnas dels i form av ett allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting, dels i form av bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive landsting. Utgiftsområdet omfattar också ett bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I tabellen nedan redovisas den beräknade sammanlagda utgiftsnivån för utgiftsområdet med hänsyn tagen till en höjning av statsbidragen om för vardera som aviserades budgetproposition (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). I denna proposition aviserar regeringen ett ytterligare resurstillskott till kommuner och landsting med . Beslutade och aviserade tillskott innebär i förhållande till nivå en höjning av statsbidragen med . Vid beräkningen av utgiftsramen har hänsyn tagits till de regleringar som föreslås till följd av finansieringsprincipen och överenskommelsen mellan regeringen och politiska företrädare för samt om den kommunala ekonomin . Hänsyn har även tagits till den engångsvisa ersättning om högst som utgår till kommuner och landsting som tidigare ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) utlovats av regeringen om summan av de slutliga kommunalskattemedlen för understiger summan av de preliminära kommunalskattemedlen. 3.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 87 330 97 299 97 319 103 565 105 087 107 267 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utvecklingen av de offentliga finanserna har möjliggjort en betydande ökning av statsbidragen till kommuner och landsting. Förutsättningarna för en positiv utveckling av kvaliteten i skolan, vården och omsorgen har därmed förbättrats. Det är av stor vikt att denna utveckling fortsätter och att de utökade statsbidragen också framöver används till skolan, vården och omsorgen. De ökande behoven av service på grund av demografiska förändringar ställer emellertid krav på ett fortsatt omstruktureringsarbete i kommuner och landsting. Förändringar beslutade enligt regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/ 98:150, bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98: 319) om ytterligare tillskott till kommuner och landsting om för , utöver den höjning som beslutades i samband med budgetproposition. I denna proposition aviserar regeringen ett ytterligare resurstillskott till kommuner och landsting med . Beslutade, föreslagna och aviserade tillskott innebär i förhållande till nivå en höjning av statsbidraget med . Regeringen föreslår också förändringar av den statliga inkomstskatten . Detta innebär att kommuner och landsting tillförs ytterligare i skatteinkomster för att täcka kostnader som kan leda till att utrymmet för skola, vård och omsorg minskar. Ett exempel på sådana kostnader är de engångsvisa retroaktiva pensionsutbetalningarna till följd av Arbetsdomstolens dom om det kommunala pensionsavtalet (Dom nr 109/98). Mål Målet för utgiftsområdet är att så långt det är möjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Prioriteringar De ökade statsbidragen om jämfört med och de utökade skatteinkomsterna bidrar till att ge kommunerna och landstingen väsentligt förbättrade förutsättningar att satsa på en utvecklad och förbättrad skola, att minska väntetiderna i hälso- och sjukvården, att vidta betydande förbättringar inom äldreomsorgen och att uppnå ekonomisk balans . Genom de förstärkta statsbidragen och skatteinkomsterna ökar också förutsättningarna för att trygga många kommunala arbetstillfällen. Ramen för ökas ramen för utgiftsområdet med jämfört med . Förutom det ökade tillskottet påverkas ramen av regleringar i enlighet med finansieringsprincipen, en engångsvis ersättning med anledning av den slutliga regleringen av skatteinkomster samt regleringar i enlighet med överenskommelsen med och avseende . 3.3 Utvecklingen inom kommunsektorn 3.3.1 Utvecklingen Kommunsektorns ekonomiska förutsättningar påverkas i hög grad av den samhällsekonomiska utvecklingen. Det finns ett nära samband mellan den samhällsekonomiska utvecklingen, det statsfinansiella läget och kommunsektorns ekonomi. Den statliga budgetsaneringen har indirekt fått effekter även på kommunsektorn. talet har kommunsektorns resurser sammantaget minskat med . Antalet anställda har minskat med . har köp av material och tjänster ökat i volym. De enskilda kommunernas och landstingens ekonomiska situation varierar emellertid kraftigt. Många kommuner och landsting har genom omprövningar och en effektivisering av verksamheten uppnått balans mellan intäkter och kostnader. Andra kommuner och landsting måste fortsätta arbetet med att anpassa sina kostnader för att nå ekonomisk balans. För att möta de ökande behoven av verksamhet och bl.a. motverka skattehöjningar i kommuner och landsting har regeringen föreslagit och aviserat betydande tillskott till kommuner och landsting för åren 1997 2001. har även beslutat att förlänga lagen (1996:1061) om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting att gälla även för . disponerar regeringen medel för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. En stor del av de medel som regeringen disponerar har fördelats till kommuner för flyktingkostnader, för omstruktureringsprojekt och för förebyggande hiv/aidsverksamhet i kommuner och landsting samt till kommuner med en svår ekonomisk situation. I samband med den ekonomiska vårpropositionen överlämnades en skrivelse till med en översiktlig redovisning av hur den kommunala verksamheten har utvecklats i förhållande till de nationella mål som statsmakterna satt upp för vissa verksamhetsområden (skr. 1997/98: 155, bet. 1997/98:FiU26, rskr. 1997/98:310). 3.3.2 Planerade åtgärder med anledning av ökade statsbidrag Regeringen har i olika sammanhang betonat vikten av att kommuner och landsting använder de ökade statsbidragen i enlighet med de prioriteringar som regeringen givit uttryck för och tillfört resurser till de för välfärden och framtiden så viktiga verksamheterna skola, vård och omsorg. har på uppdrag av regeringen genomfört en enkätundersökning i samtliga kommuner och landsting i syfte att följa upp de satsningar som regeringen gjort på kommuner och landsting. Resultaten av enkäten visar att den allra största delen av statsbidragsökningarna används till skolan, vården och omsorgen. I 7 av 10 kommuner har de höjda statsbidragen minskat besparingarna inom de prioriterade områdena och i närmare 5 av 10 kommuner säger man att det skett en utökning inom barnomsorgen, äldreomsorgen och skolan. Dessutom görs ökade satsningar inom både primär- och länssjukvården i över hälften av landstingen . Av den redovisade undersökningen framgår att ökningen av statsbidragen även lett till en ökad sysselsättning. Både denna enkätundersökning och den som genomfördes av regeringen bekräftar regeringens uppfattning om att de ökade statsbidragen till allra största delen används i kärnverksamheterna. De ökade statsbidragen ger kommuner och landsting förbättrade ekonomiska förutsättningar att uppnå det lagstadgade kravet på en ekonomi i balans . har regeringen också för avsikt att lägga förslag till förändringar av utjämningssystemet. Det kan trots detta finnas enskilda kommuner och landsting som av olika skäl kan få svårt att klara balanskravet. Regeringen kommer att genomföra ett fördjupat analysarbete rörande hur den ekonomiska situationen utvecklas i kommuner och landsting inför vårens förslag om den kommunala ekonomin . Det omstrukturerings- och besparingsarbete som pågått i kommuner och landsting har inneburit att situationen på arbetsmarknaden för bl.a. vård- och omsorgspersonal har förändrats. Arbetet med att få ekonomin i balans har inneburit att antalet sysselsatta i kommuner och landsting minskat. Kommunerna och landstingens ekonomiska förutsättningar har förbättrats. Därigenom har behoven av att minska antalet sysselsatta förändrats. Antalet nyanmälda platser i kommuner och landsting ökar nu snabbt. Utvecklingen tyder på ett ökat rekryteringsbehov av bl.a. lärare, läkare, sjuksköterskor och omvårdnadspersonal. Denna utveckling intensifieras framför allt till följd av de kommande stora pensionsavgångarna i kombination med en demografiskt betingad behovsökning i verksamheterna. För att motverka en framtida bristsituation inom bl.a. vård- och omsorgsyrken har regeringen tillsatt en kommission i syfte att kartlägga utbildningsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekrytering av personal till vård- och omsorgssektorn. Regeringen har också i samarbete med , och arbetsmarknadens parter tillsatt en arbetsgrupp som skall kartlägga personalförsörjningen och utbildningsbehoven inom äldreomsorgen. Även läraryrket påverkas av stora pensionsavgångar. , , , och Skolledarna har avgivit en avsiktsförklaring om åtgärder för att främja läraryrkets utveckling. 3.3.3 Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen samt och och de politiska företrädarna för och träffade en överenskommelse om riktlinjer som bör gälla för den kommunala ekonomin . Överenskommelsen är en förlängning av den överenskommelse som regeringen och förbunden slöt . och har vid överläggningar med regeringen inför denna budgetproposition bl.a. aktualiserat vissa frågor med anledning av finansieringsprincipens tillämpning. Förbunden har vidare redovisat de ekonomiska effekterna till följd av Arbetsdomstolens dom (Dom nr 109/98) om det kommunala pensionsavtalet. Avtalet medförde reducerade pensioner . Då Arbetsdomstolen ogiltigförklarade detta avtal måste kommuner och landsting betala ut retroaktiva pensioner. Förbunden har även framhållit behovet av en översyn av det s.k. kommunkontosystemet. I avsnitt 3.4 redovisas sådana förslag som skall regleras i enlighet med finansieringsprincipen och överenskommelsen som påverkar anslagsnivån på det generella statsbidraget till kommuner och landsting. 3.3.4 Andra förslag som riktas mot kommuner och landsting Det finns flera satsningar inom andra områden som har positiva effekter för kommuner och landsting. I regeringens storstadspolitiska proposition (prop. 1997/98:165) föreslås att lokala utvecklingsavtal skall tecknas av stat och kommun för de utsatta bostadsområdena. Vidare avsätts medel för förstärkning av utbildningen för barn och ungdomar samt vuxna i storstadsregionerna. antog regeringens förslag till Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307). Förslagen innebär bl.a. ett ökat stöd till anhöriga, en satsning på fortbildning av personer i ledande funktioner samt ökade medel till forskning. För att genomföra dessa förslag föreslås att utgiftsområde 9 tillförs . Ett tillfälligt bidrag för äldrebostäder m.m. infördes i samband med den ekonomiska vårpropositionen . Regeringen fortsätter prioriteringen av arbetet med att stärka utbildningens kvalitet och att säkra likvärdigheten i skolan. Ett tiopunktsprogram med detta syfte skall genomföras. Ett IT- program för skolan genomförs till en kostnad av ca . beslutade i samband med budgetproposition om lokala investeringsprogram för att främja en ekologiskt hållbar utveckling. Stödet för uppgår till . 3.3.5 Regeringens slutsatser I enlighet med vad som aviserades budgetproposition anser regeringen att det finns samhällsekonomiska förutsättningar att höja statsbidragen till kommuner och landsting med . Genom tillskottet skapas goda förutsättningar att förstärka kvaliteten i skola, vård och omsorg. Vidare bör tillskottet ge möjligheter för kommuner och landsting att behålla sin personal och i många fall även öka antalet sysselsatta. De utökade statsbidragen underlättar det fortsatta omstruktureringsarbetet som pågår i kommuner och landsting som förutsättningarna att uppnå ekonomisk balans förbättras. Tillskottet bör även underlätta för kommuner och landsting att möta de ökande behoven av verksamhet, främst inom äldreomsorg och skola, som följer av den demografiska utvecklingen. Kommuner och landsting har fått kostnader som kan leda till att utrymmet för skola, vård och omsorg minskar. Ett exempel på sådana kostnader är de retroaktiva pensionsutbetalningarna som kommuner och landsting måste göra med anledning av Arbetsdomstolens dom om det kommunala pensionsavtalet. Regeringen föreslår därför att kommuner och landsting tillfälligt skall tillföras ytterligare skattemedel. Enligt gällande skatteregler betalar alla skattskyldiga med förvärvsinkomster ett fast belopp om i statlig inkomstskatt utöver den skatt som beror på inkomstens storlek. Regeringen föreslår att denna statliga inkomstskatt överförs till kommuner och landsting. För de ökade kostnaderna och för övriga krav som ställts för tillförs kommuner och landsting totalt i ytterligare skatteinkomster. Fördelningen mellan kommuner och landsting bör ske på så sätt att av de ökade skatteinkomsterna skall tillfalla kommunerna och landstingen. Regeringen aviserade i samband med förslaget om en förlängning av lagen om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting att det kan finnas kommuner och landsting som befinner sig i en exceptionellt svår ekonomisk situation beroende på att de har en relativt låg skattesats. Regeringen har emellertid funnit att de kommuner som begärt undantag från lagen inte befinner sig i en sådan situation som skulle kunna föranleda ett undantag. Regeringen gör bedömningen att det även fortsättningsvis finns behov av särskilda medel för kommuner och landsting med en särskilt svår ekonomisk situation. En stor del av de medel som avsätts framöver för bidrag till särskilda insatser behövs för att stödja kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. En särskild delegation har därför inrättats för att handlägga sådana ärenden. Det s.k. kommunkontosystemet infördes och innebär att kommuner och landsting får ersättning för sådan mervärdesskatt som de inte har rätt att dra av i det ordinarie mervärdesskattesystemet. som systemet varit i kraft har olika problem aktualiserats. Regeringen anser därför att det nu finns anledning att göra en översyn av hur systemet har fungerat och avser därför att tillkalla en särskild utredare. En av de frågor som bör analyseras är effekten av den kommunala finansieringen mot bakgrund av systemets ökade omslutning. Regeringen avser att återkomma i denna fråga . 3.3.6 Den kommunala ekonomin Nedan redogörs i korthet för den bedömning av den kommunala sektorns finansiella utveckling 2001 som redovisas närmare i bilagan Svensk ekonomi. I bilagan framgår de samhällsekonomiska förutsättningarna för beräkningen. I övrigt bygger beräkningen på de förutsättningar som har angivits i det föregående. Utvecklingen kan sammanfattas i följande tabell. Tabell 3.2 Kommunsektorns finanser1 Miljarder kronor (löpande priser) 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomster 411,3 441,2 462,6 480,8 497,3 Skatter 294,4 300,5 311,2 325,1 337,6 Statsbidrag2 60,2 81,6 91,2 94,1 96,2 Övrigt 56,6 59,1 60,1 61,7 63,5 Utgifter 418,5 441,1 456,1 474,8 490,6 Transfereringar 78,2 90,7 92,4 94,7 96,2 Konsumtion 315,1 329,2 341,5 355,5 368,9 volymförändring % 0,7 1,7 0,9 0,6 1,0 Investeringar 25,2 21,2 22,2 24,6 25,6 Finansiellt sparande 7,2 0,2 6,5 6,1 6,7 1 Inkomster och utgifter redovisas exklusive statligt utjämningsbidrag och statlig utjämningsavgift. 2 Redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till det kommunala mervärdesskattesystemet. 3.4 Anslag A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Tabell 3.3 Tusental kronor (löpande priser) 74 918 400 1999 Förslag 78 680 000 2000 Beräknat 82 736 000 2001 Beräknat 84 916 000 Syftet med bidraget är att utgöra ett allmänt finansiellt stöd till verksamhet i kommuner och landsting. Bidraget skall dessutom vara ett instrument för att genomföra ekonomiska regleringar mellan staten och kommuner respektive landsting. Anslaget fördelas i relation till kommunens eller invånarantal. En mindre del av bidraget till kommuner fördelas utifrån åldersbaserade kriterier. Regeringens överväganden I enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen föreslår regeringen att de generella statsbidragen till kommuner och landsting för höjs med . Av detta tillskott samt en överföring från anslaget A2 om föreslås att fördelas till kommunerna och till landstingen i generellt tillskott. För att möta de ökande behoven inom skolan och omsorgen till följd av demografiska förändringar föreslår regeringen att av det extra tillskottet till kommunerna för fördelas efter åldersrelaterade kriterier. Regleringar enligt finansieringsprincipen ingår kompensation till kommuner respektive landsting avseende pensioner och andra trygghetsförmåner till lärare, skolledare och syokonsulenter i de generella statsbidragen (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96: 304). Kompensationen till kommunerna skall öka fram . får kommunerna det primära ansvaret för unga lagöverträdare (prop. 1997/98: 96, bet. 1997/98:JuU21, rskr. 1997/98:275), vilket beräknas öka kostnaderna för verksamhet med ca . Anslaget bör därför höjas med motsvarande belopp. Fr.o.m. har kommunerna fått ett utökat ansvar för att hjälpa föräldrar att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge innan de vidtar rättsliga åtgärder vid skilsmässor och separationer (prop. 1997/98:7, bet. 1997/98: LU12, rskr. 1997/98:229, 1997/98:230). Förslaget innebär att kommunernas kostnader beräknas öka med ca och . Med anledning av regeringens förslag om att uttagsbeskattningen slopas för vissa kommunala fastigheter fr.o.m. (prop. 1997/98: 153, bet. 1997/98:FiU28, rskr. 1997/98: 311) sänktes det generella statsbidraget till kom- munerna med för . Detta innebär att det generella bidraget bör sänkas med ytterligare för eftersom de kommunala utgifterna per helår beräknas minska med till följd av förslaget. överfördes kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar vid inkontinens från staten till landstingen vad avser brukare med eget boende och från staten till kommunerna vad avser brukare i särskilt boende. Denna överföring medförde att det generella statsbidraget höjdes med och bör kompensationen höjas med ytterligare . Med anledning av fördelningen av den gjorda regleringen av kompensationen till kommunsektorn för de höjda arbetsgivaravgifterna för att finansiera medlemsavgiften till EU föreslås att förs från landstingens anslagspost till kommunernas anslagspost. Till följd av att kommun har låtit utföra viss verksamhet som kommunen ansvarar för bör en reglering göras i det s.k. kommunkontosystemet. Medel motsvarande ersättning för ingående mervärdesskatt för dessa verksamheter bör föras från kommunkontot till landstingskontot. och är överens om att en sådan reglering bör göras. Beloppet beräknas uppgå till ca . Tabell 3.4 Anslagsnivå för generellt statsbidrag till kommuner och landsting Miljoner kronor (löpande priser) 2001 Anslagsnivå 1998 1 (inkl. tilläggsbudget) 57 733 57 733 57 733 17 528 17 528 17 528 75 261 Regleringar enligt finansieringsprincipen Lärarpensioner 100 260 440 440 Unga lagöverträdare 8 8 8 8 Vårdnad, umgänge och boende 12 8 8 8 Kommunala mervärdesskattesystemet 15 15 15 15 Förbrukningsartiklar inkontinens 63 63 63 Höjning av reducerat basbelopp 675 675 675 EU avgift omföring 200 200 200 0 Tillskott 2 invånarbaserat 1 275 2 395 2 395 1 650 3 310 3 310 5 705 Tillskott 2 åldersrelaterat 1 275 2 395 2 395 2 395 Tillskott 3 2 000 Summa 59 976 62 372 - 18 704 20 364 - 84 916 1 Justerad för reglering av sjömansskatt och felräkning 1997 i utjämningssystemet (). 2 Fördelningen mellan kommuner och landsting av tillskottet om är preliminär. Nuvarande bestämmelser om åldersrelaterade bidrag gäller endast för åren 1997 2000. Beräkningstekniskt görs dock samma fördelning för som för . 3 Regeringen avser att återkomma senast i samband med ekonomiska vårproposition med fördelning av det aviserade tillskottet om . Förändringar av det kommunala skatteunderlaget I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98: 319) föreslog regeringen att det reducerade basbeloppet som används vid beräkningen av pensioner höjs med en procentenhet och ytterligare en procentenhet . I denna proposition föreslås att det reducerade basbeloppet höjs . Detta innebär att de kommunala skatteinkomsterna ökar med . I enlighet med överenskommelsen mellan regeringen och politiska företrädare för de båda kommunförbunden bör därför det generella statsbidraget sänkas i motsvarande mån. Regeringen föreslog i propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56) att fordonsskatten för bussar skall höjas . För att motverka kostnadsökningar inom lokal och regional busstrafik bör landsting och kommuner kompenseras. Ikraftträdandet för fordonsskattehöjningen blir emellertid något fördröjt eftersom den närmare konstruktionen av fordonsskattehöjningen fortfarande utreds. Regeringen avser att återkomma i frågan . De ekonomiska effekterna för kommuner och landsting av den beslutade ålderspensionsreformen kan genom den tillfälliga förändringen av den statliga inkomstskatten anses vara beaktad. Pensionsreformen är emellertid inte genomförd i sin helhet. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till .