prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är enligt regeringen mycket angeläget att RFV och försäkringskassorna snabbt vidtar åtgärder för att komma till rätta med den bristande kvaliteten i handläggningen av ärenden rörande sjukpenning och förtidspension. Arbetet med att reformera reglerna om ersättning vid varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga enligt prop. 1997/98:111 pågår inom med inriktning på att ett förslag kan föreläggas . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 37 anvisas under anslaget A2 Förtidspensioner för . beräknas anslaget till 38 respektive 40 . A3 Förtidspensioner: statlig ålderspensionsavgift Tabell 4.6 Anslagsutveckling Tusental kronor 1999 Förslag 8 865 000 1 2000 Beräknat 9 129 000 1 2001 Beräknat 9 566 000 1 1 Nytt anslag. Anslaget är nytt och har tillkommit med anled- ning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop.1997/98:151, bet.1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315). Genom införandet av det nya ålderspensions- systemet skall staten betala av- gifter till detta system för bl.a. samtliga socialför- säkringsersättningar, som det tillgodoräknas pensionsrätt eller pensionspoäng för, i form av s.k. statlig ålderspensionsavgift. Sådan avgift skall även belasta området förtidspensioner. Statlig ålderspensionsavgift skall tas ut på ett särskilt pensiongrundande be- lopp baserat på en fiktiv antagen inkomst (antagandeinkomst) fram . Regeringens överväganden Kostnaden för den statliga ålderpensionsavgiften för förtidspensioner varierar med antalet förtids- pensionärer med antagandeinkomst, medelbe- lopp och basbeloppets storlek. Mot denna bakgrund beräknar regeringen kostnaden för ålderspensionavgift för förtids- pensioner till 8 . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas kostnaden till 9 respektive 9 . A4 Handikappersättningar Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 995 000 1999 Förslag 1 013 000 2000 Beräknat 1 030 000 2001 Beräknat 1 042 000 Från anslaget bekostas handikappersättning från folkpensioneringen. Handikappersättning utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda och till följd härav behöver mer tidskrävande hjälp av annan och/eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättning utbetalas med belopp som för år räknat motsvarar , 53 pro- cent eller av basbeloppet. utbetalades 55 200 handikappersättningar, varav 13 300 med nivån , 9 500 med nivån och 32 400 med nivån 36 pro- cent. Av dem som uppbär handikappersättning är kvinnor, vilket kan förklaras med kvin- nors längre livslängd. Utbetalning kan i bland ske retroaktivt vid nybeviljande. Handikappersättning kan ges ut tillsammans med t.ex. förtidspension eller ålderspension eller som självständig förmån. Närmare hälften av ut- betalda handikappersättningar utges i kombina- tion med förtidspension. Handikappersättning till blinda och döva eller gravt hörselskadade utges alltid med en viss garanterad nivå om inte stödbehovet ger anledning till högre ersättning. Regeringens överväganden Resultatinformation Det sker en successiv, mindre ökning av antalet handikappersättningar. Denna ökning är bl.a. en följd av att det sker en övergång från förmånen vårdbidrag till handikappersättning när den för- säkrade fyller . Eftersom antalet vårdbidrag ökar leder detta senare till en mer eller mindre automatisk ökning av antalet handikappersätt- ningar. Ökningen kan till viss del också förklaras med att kunskapen om förmånen ökat och att vården av personer med funktionshinder i bety- dande grad har avinstitutionaliserats. infördes förmånen assi- stansersättning för svårt funktionshindrade per- soner. Detta har medfört att antalet handikapp- ersättningar med nivån har minskat, medan antalet ersättningar med nivån har ökat. I regleringsbrevet för fick RFV i uppdrag att analysera och bedöma or- sakerna till att antalet ersättningar/bidrag succes- sivt har ökat inom förmånerna handikappersätt- ning och vårdbidrag trots att en statlig assistansersättning har införts. Av verkets redo- visning framgår att beslut om att bevilja assi- stansersättning inte har medfört några större för- ändringar vare sig det gäller antalet handikapp- ersättningar eller vårdbidrag. Det har dock medfört en klar minskning av andelen handi- kappersättningar med den högsta nivån och en förskjutning från den högsta till den lägsta nivån. RFV framhåller också att det är enbart mindre ökningar som förekommit inom förmånen han- dikappersättning och att ök- ningen till stor del berodde på det ökade antalet förtidspensionärer. Slutsatser En fortsatt mindre ökning av antalet handikapp- ersättningar sker och de beräknas i genomsnitt uppgå till ca 56 600 . Bas- beloppet beräknas till . Uppräk- ning görs på grund av retroak- tiva utbetalningar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 1 anvisas under anslaget A4 Handikappersättningar för . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . A5 Arbetsskadeersättningar Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 6 069 000 1999 Förslag 5 958 900 1, 2 2000 Beräknat 5 931 600 1, 2 2001 Beräknat 5 984 400 1, 2 1 inkl. vissa yrkesskadeersättningar 2 I beloppet ingår ålderspensionsavgift med 279 700 tkr , 278 700 tkr och 282 300 tkr . Utgifterna för arbetsskadeförsäkringen skall, som tidigare beskrivits, re- dovisas under utgiftsområde 10. Till det nya an- slaget flyttas också redovisningen av vissa yrkes- skadeersättningar m.m. som tidigare redovisats under anslaget A1 Sjukpenning och rehabilite- ring m.m. Under anslaget redovisas även statliga ålders- pensionsavgifter om för livräntor och sjukpenning enligt lagen (1976:380) om ar- betsskadeförsäkring (LAF) och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) till viss del samt för sjukpenningen enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL). Om rätt till egenlivränta eller efterlevandelivränta föreligger med rätt till förtidspension eller efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall livräntan betalas endast i den mån den överstiger pensionen om förmånen täcker samma inkomstförlust. Den statliga ålderspensionsavgiften skall betalas på den sk bruttolivräntan, dvs. livränta före samordning med förtidspension eller efterlevandepension. Detta som en följd av att det är bruttolivräntan som ligger till grund för beräkning av den pensionsgrundande inkomsten. Avgiften skall vara på den del som samordnas med förtidspension och på utbetald livränta och på sjukpenning enligt LAF, LSP och YFL. Avgiften om redovisas under anslag A6. Målet med arbetsskadeförsäkringen är att den som drabbas av bestående men på grund av ar- betsskada i största möjliga utsträckning skall hållas skadeslös. Arbetsskadelivräntor m.m. Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare och ger er- sättning för inkomstbortfall till dem som drabbas av skada i sitt arbete. Från försäkringen utbetalas egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall samt ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård och ersättning för särskilda hjälpmedel. Utgiftsutvecklingen är beroende av flera olika faktorer. De viktigaste är medellivräntan, basbe- loppsutvecklingen samt regeltillämpning och praxisutveckling. För ändamålet beräknades för bud- . De faktiska utgifterna blev . Differensen beror främst på att färre arbets- skador godkänts och att något färre livräntor betalas ut. Utgiftsprognosen för beräk- nas överskrida tidigare beräkningar med ca . En orsak till detta är vissa domar från regeringsrätten som innebär att livränta kan utges under tid för rehabilitering. beräknas utgifterna till 5 , varav statlig ålderspensionsavgift . Vissa yrkesskadeersättningar m.m. Här redovisas skadeersättningar enligt lagen (1977:265) om personskadeskydd (LSP) vid tjänstgöring i civilförsvaret eller vid brandsläck- ning liksom skadeersättning åt fångar m.fl. Vida- re redovisas ersättningar enligt lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän. För liknan- de skadefall inträffade belastas an- slaget enligt flera olika förordningar. Här redo- visas också tillägg för vissa äldre livräntor och slutligen skadeståndslivräntor. Kostnadsutvecklingen styrs främst av basbe- loppsutvecklingen. För ändamålet föreslogs för . Det faktiska utfallet blev . Differensen beror på en stor retroaktiv livränteutbetalning. är känslig för slumpmässiga variationer. Ut- giftsprognosen för beräknas till före- slagna . beräknas utgifterna till , varav statlig ålderspen- sionsavgift . Statliga ålderspensionsavgifter på övriga sociala förmåner Anslaget belastas också med statlig ålderspen- sionsavgift på livräntor och sjukpenning som betalas från affärsverksfonden, affärsverken och före detta affärsverk samt utbetalningar från till FN-soldater som skadats i tjänsten. Tabell 4.9 Anslagsposter Miljoner kronor Utgift 19973 Utgifts- prognos 19983 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Arbetsskadelivränta m.m. 1 6 105 6 069 5 947,9 5 920,6 5 973,4 Vissa yrkesskadeersättningar m.m. 1 62 62 6 6 6 Vissa övriga ålderspensionsavgifter 5 5 5 Totalt 6 105 6 069 5 958,9 5 931,6 5 984,4 1 inkl. statlig ålderspensionavgift om 2 redovisades under anslag A1 t.o.m. 3 Arbetsskadeförsäkringen regleras genom Arbetsskadefonden t.om. Regeringens överväganden Resultatinformation Arbetsskadelivräntor m.m. Antalet arbetsskadeärenden ökade under i stort sett . Antalet anmälningar och ärenden som skulle prövas hos försäkrings- kassorna ökade kraftigt. Antalet personer med arbetsskadelivränta ökade närmast explosions- artat . Den ökande ärendemängden och praxisutvecklingen ledde till att arbetsskadeförsäkringens utgifter steg. Arbetsskadeförsäkringens inkomster och ut- gifter regleras fiktivt via arbetsskadefonden. Fonden uppvisar ett fiktivt underskott . gjordes stora regelförändringar i arbetsskade- försäkringen. Dessa förändringar har kraftigt reducerat försäkringens utgifter och kostnadsutvecklingen är därför nu under kontroll. /95 är utgifterna för arbetsskadeförsäkringen lägre än in- komsterna från arbetsskadeavgiften. Det årliga överskott som därmed har uppstått har avräknats på det ackumulerade fiktiva underskottet i arbetsskadefonden. uppgick det ackumulerade underskottet till ca . Inkomsterna från ar- betsskadeavgiften kan för beräknas uppgå till medan utgifterna för för- säkringen kan beräknas uppgå till ca . Det fiktiva underskottet i arbetsskadefonden kan alltså beräknas uppgå till ca vid utgången av . beräknas inkomsterna av arbetsskadeavgiften uppgå till medan utgifterna beräknas till , varav utgörs av statlig ålderspensionsavgift. Detta innebär ett överskott på och att den fiktiva skuld som härrör från arbetsskadefonden kan reduceras med detta belopp. Antalet anmälningar har sjunkit och var det lägsta sedan lagen om arbetsskadeförsäkring infördes. Det kan finnas flera förklaringar, bl.a. regelföränd- ringarna , en begynnande låg- konjunktur med ett minskat antal förvärvsar- betande och införandet av sjuklöneperioden. Även antalet till för prövning inkomna ärenden har sjunkit. Antalet godkända ärenden har sjunkit kraftigt . godkändes 7 800 ärenden jämfört med ca 67 1992. Andelen godkända arbetsskador sjönk från till . Det är framför allt bifallsfrekven- sen för arbetssjukdomar som har sjunkit. Ökningen av antalet livräntetagare har avtagit och antalet i beståndet minskar . uppgick antalet till 99 600. Hälften av ut- betalda egenlivräntor avser kvinnor. Årsmedel- beloppet per egenlivränta efter samordning med förtidspension uppgick till för män och för kvinnor. Den högre ersättningen för män speglar bl.a. löneskillnader- na mellan män och kvinnor, men har också ett samband med skadans svårighetsgrad. Av dia- grammet nedan framgår antalet anmälda, till för- säkringskassan inkomna för prövning och godkända ärenden (avser LAF, LSP och YFL). Diagram 4.1 Utvecklingen av antalet arbetsskadeärenden För att analysera de senaste årens förändringar i arbetsskadeförsäkringen tillkallade regeringen en särskild utredare som fick i upp- drag att se över försäkringen. Syftet med detta varatt se över om försäkringen fortfarande kan sägas ge en tillfredsställande trygghet för den som drabbas av en arbetsskada. Betänkandet Den framtida arbetsskadeförsäkringen (SOU 1998:37) överlämnades till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. Det har framförts kritik från flera håll att regelförändringarna har slagit hårda- re mot kvinnor än män. Könsperspektivet har behandlats i flera rapporter, bl.a. i rapporten socialförsäkring för kvinnor och män en kart- läggning ur ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1). Även i betänkandet Den framtida ar- betsskadeförsäkringen (SOU 1998:37) behandlas könsperspektivet. Vissa yrkesskadeersättningar Volymen antas vara relativt . I progno- sen förväntas utgifterna för äldre skadefall minska i samma takt som utgifterna för skadefall inträffade ökar. Skadeståndsliv- räntor räknas upp normalt endast om basbe- loppet stigit med sedan föregå- ende uppräkning, vilket inte kommer att inträffa enligt de antaganden som gjorts. Slutsatser De regelförändringar som gjordes har medfört att kostnaderna för ar- betsskadeförsäkringen har sjunkit kraftigt. Det var nödvändigt mot bakgrund av kostnadsut- vecklingen att strama åt arbets- skadeförsäkringen. Den särskilde utredare som sett över arbetsskadeförsäkringen anser att arbetsskadeförsäkringen inte längre ger en tillfredsställande trygghet för den som drabbas av en arbetsskada. Han föreslår därför en rad åtgärder för att öka de arbetsskadades trygghet. Betänkandet och remissyttrandena bereds i . Genderaspekten måste bli en viktigt del i det ovan nämnda beredningsarbetet. Utgiftsutvecklingen är relativt stabil och i stort sett väntad. Vid framskrivningen antas att antalet nybeviljade livräntor börjar öka något igen. Orsaken till detta är dels vissa domar från Regeringsrätten som innebär att livränta kan ut- ges under tid för rehabilitering, dels att det , av demografiska skäl, finns viss risk för en ökning av antalet nybeviljade livräntor. Antalet livräntor i beståndet antas dock inte öka efter- som den allmänna trenden är att antalet livräntor fortsätter att minska. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 5 anvisas under anslaget A5 Arbetsskadeersättningar för . beräknas anslaget till 5 respektive 5 . A6 Arbetsskadeersättningar m.m.: statlig ålderspensionsavgift Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 1 181 300 1 2000 Beräknat 1 169 300 2001 Beräknat 1 182 700 1 Nytt anslag. Anslaget är nytt och har tillkommit med anled- ning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr.1997/98:315). Såväl inom ATP-systemet som i det reforme- rade ålderspensionssystemet är livränta och sjuk- penning enligt pensionsgrundande inkomst som ger pensions- rätt. I och med införandet av det nya ålderspen- sionssystemet ska statlig ålderspensionsavgift erläggas för livränta och sjukpenning enligt och motsvarande er- sättningar. Statlig ålderspensionsavgift ska betalas för bruttolivränta, d.v.s. livränta före samordning med förtidspension eller efterlevandepension, eftersom bruttolivräntan ligger till grund för be- räkning av den pensionsgrundande inkomsten. För den del av livräntan som faktiskt utbetalats ska ålderspensionsavgift om er- läggas. Denna avgift redovisas under anslag A5. Därutöver ska en statlig ålderspensionsavgift om beräknas på den del av livrän- tan som samordnas med förtidspension. Det är denna avgift som ska belasta anslaget. De ersättningar som ligger till grund för den ålderspensionsavgift som belastar anslaget är liv- räntor enligt lag om arbetskadeförsäkring, vissa yrkesskadeersättningar, ersättning för kropps- skador under militär verksamhet samt vissa ut- betalningar från affärsverken, affärsverksfonden och . Regeringens överväganden För pensionsgrundande belopp ska, i likhet med pensionsgrundande inkomster, en ålderspen- sionsavgift betalas. Denna utgör den enskildes pensionsrätt. Ålderspensionsavgiften betalas inte av den enskilde utan av staten och benämns stat- lig ålderspensionsavgift. Kostnaderna för den statliga ålderspen- sionsavgiften för arbetsskadelivräntor varierar med förändringar i bland annat antal livräntetagare, medellivräntans storlek och basbeloppet. Regeringen uppskattar kostnaden för ålders- pensionsavgift för den samordnade delen av ar- betsskadelivräntorna till 1 . För budgetåren 2000 och 2001 uppskattas kostnaden till 1 respektive 1 . A7 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer 4.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 55 000 1 2000 Beräknat 55 000 2001 Beräknat 55 000 Från detta anslag utbetalas under förutsättning av beslut i vissa fall ersättning till arbetsgivare som bereder förtidspensionärer med tre fjärdedels förtidspension, vilka står till ar- betsmarknadens förfogande med avseende på resterande arbetsförmåga, en anställning. Det skall i första hand vara fråga om anställning på den reguljära arbetsmarknaden eventuellt med hjälp av lönebidrag och om detta inte kan ske skall berörda förtidspensionä- rer vara garanterade en anställning inom . lämnar uppgift till arbets- förmedlingen eller om personer som tillhör denna kategori i de fall de bedöms stå till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsförmedlingens eller arbetsmarknadsinsti- tutets uppgift består i att pla- cera en sådan förtidspensionär, eventuellt med lönebidrag, på den ordinarie arbetsmarknaden. Om detta inte kan ske skall förtidspensionären beredas en anställning inom . Om anställning sker med hjälp av lönebidrag eller genom Samhalls AB:s försorg, skall berörda arbetsgivare och efter framställning till erhålla ersättning från denna. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att ca 1 500 förtidspensio- närer kommer att omfattas av denna stödform och har beräknat kostnaderna till högst . Kostnaderna skall belasta ett nytt anslag, A7 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer. beräknas kostnaderna för anslaget till . Med hänsyn till den stora osäkerheten i fråga om utnyttjandet av dessa medel beräknas kostnaderna för anslaget vara de samma åren 2000 och 2001. Den föreslagna ordningen kräver lagreglering och regeringen avser att senare utfärda närmare föreskrifter om ersättningsbelopp m.m.. A8 Ersättning för kroppsskador Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 60 1001 1999 Förslag 62 600 2 2000 Beräknat 63 200 2 2001 Beräknat 64 300 2 1 Anslag uppfört under utgiftsområde 6 Totalförsvaret 2 I beloppet ingår ålderspensionsavgift med 900 tkr , 1 000 tkr och 1 100 tkr Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. För skador som inträffat belastas anslaget av bl.a. ersättningar enligt lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kropps- skada ådragen under militärtjänstgöring (militär- ersättningslagen). Ålderspensionsavgift redovisas under anslag A6 Arbetsskadeersättningar m.m.: statlig ålderspensionsavgift. Utgiftsutvecklingen påverkas bl.a. av föränd- ringar inom regelverket, däribland basbeloppets utveckling. Regeringens överväganden har beslutat om förbättringar i de to- talförsvarspliktigas personskadeskydd (prop. 1997/98:1 utgiftsområde 6, bet. 1997/98:FöU1, rskr. 1997/98:82). De förändringar som trätt 1998 bl.a. höjda minimibelopp för be- räkning av sjukpenningunderlag och livränte- underlag innebär ökade utgifter. Regeringen beräknar att kostnaderna för förbättringarna under uppgår till . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget A8 Ersättning för kroppsskador för . beräknas anslaget till respektive . 13 Socialförsäkringens administration 13.1 13.1 Omfattning Socialförsäkringens administration utgörs av och de allmänna försäk- ringskassorna. skall bl.a. utöva tillsyn över de allmänna försäkrings- kassorna, vara ansvarig systemägare för de ge- mensamma IT-systemen, utarbeta normer för regeltillämpning samt svara för ekonomistyr- ningen inom verksamheten. Den regionala och lokala delen, som består av 25 all- männa försäkringskassor, är organiserad i ett centralkontor och ett varierande antal lokal- kontor. Försäkringskassorna har ansvar för handläggning och utbetalning av socialförsäk- ringar och bidrag samt för att förebygga och minska ohälsa. Inom försäkringskassorna finns det ett betydande inslag av förtroendemannain- flytande. reduceras antalet försäkringskassor till 21 stycken i sam- band med bildandet av försäkringskassorna i län och . Vid slutet av fanns det totalt ca 14 000 årsarbetare inom socialförsäkringens administra- tion, vilket är en minskning /96 . 13.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 5 217 4 935 4 924 5 436 5 543 5 634 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall hade ett anslagssparande motsvarande , av detta belopp finns till regeringens disposition. Under inne- varande budgetår pekar prognosen på ett eventuellt underskott även sedan anslagssparan- det förbrukats. Underskottet kan till stor del förklaras av att anpassningsarbetet av IT-stöden inför tar mycket stora resurser i anspråk. har 1997 utnyttjat en anslagskredit på . ser prognosen ut att minska utnyttjandet av an- slagskrediten med ca . Förändringar och de allmänna försäk- ringskassornas roller har i samband med propo- sitionen om socialförsäkringens administration m.m. (1997/98:41) tydliggjorts för att förbättra effektiviteten inom organisationen. har förtroendemannarollen utvecklats. Prioriteringar tillsyn av de allmänna försäkringskassorna skall utvecklas. För att beslutet om ett reformerat ålderspen- sionssystem effektivare skall kunna genomföras satsas bl.a. på kompetensutveckling och infor- mationsinsatser. Inom IT-området skall i egenskap av ansvarig systemägare ges möjlighet att allmänt utveckla stödet till de allmänna för- säkringskassorna, genomföra det nya pensions- systemets IT-satsningar och säkerställa över- gången inför . Forskningen inom socialförsäkringsområdet skall stärkas. 13.3 Resultatbedömning och slutsatser Mål för verksamhetsområdet enligt reglerings- brev avseende : Samlade insatser görs för analys och kvalitetssäk- ring, varvid - insatser för likformighet och rättssäkerhet samt kvalitet i ärendehandläggningen skall prioriteras, - och analys av resultat, kostnader och kvalitet skall förbättras. och de allmänna försäk- ringskassorna har gjort flera insatser inom om- rådet för analys och kvalitetssäkring genom ökade prioriteringar och förbättringar. Arbetet kan därför anses ha bedrivits i enlighet med mål- sättningen. Regeringen har i regleringsbrev för omarbetat målen för verksamhetsgren 3 och i stället tagit fram riktade verksamhetsmål för för att göra det möjligt att följa upp myndighetens speciella ansvarsom- råden. genomförande av det reformerade ålderspensionssystemet Det fattade beslutet om ett reformerat ålderspensionssystem innebär att ett omfattande genomförandearbete inom Riksförsäkrings- verket och de allmänna försäkringskassorna skall påbörjas. För att kunna informera om och han- tera det nya pensionssystemet och för att med- borgarna skall mötas med kompetens måste ad- ministrationen besitta nödvändiga kunskaper och ha adekvat IT-stöd. Detta har stor betydelse för tilltron till systemet som helhet. Medel krävs därför för bl.a. information, kompetensutveck- ling och ökade personalkostnader. har inkommit med en skrivelse till regeringen med en redogörelse för vilka insatser och resurser som krävs vid Riksför- säkringsverket och de allmänna försäkrings- kassorna i samband med genomförandet av det reformerade ålderspensionssystemet under perio- den (S98/4199/SF). har tidigare i samband med behandlingen av pro- position 1997/98:151, Inkomstgrundad ålders- pension m.m. ställt sig bakom regeringens bedömning om att socialförsäkringens administ- ration bör tillföras från AP- fonden för olika genomförande insatser.