prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — 464 000 1999 Förslag 577 975 2000 Beräknat 628 889 2001 Beräknat 745 488 1 Anslagen A3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag och A 4 Investeringar och skötsel för naturvård 2Varav 20 000tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen Anslaget är nytt från och bildas genom sammanslagning av anslagen för bidrag till kalkningsverksamhet och för investeringar och skötsel för naturvård. Anslaget disponeras för att bevara den biologiska mångfalden genom förvärv av särskilt värdefulla naturområden och för skötsel av naturreservat samt för återställning av skador förorsakade av försurande luftföroreningar. Från anslaget betalas ersättning till markägare för intrång i pågående markanvändning enligt naturvårdslagen (1964:822) samt enligt 86 och 122 §§ byggnadslagen i dess lydelse intill . Vidare kan från anslaget bidrag lämnas till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Dessutom får anslaget användas för utrednings-, förhandlings-, och värderingskostnader i samband med säkerställande av värdefulla naturområden. Bidrag för naturvårdsåtgärder från LIFE redovisas under anslaget. Bidragsbestämmelserna om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag regleras i förordningen (1982:840). Bestämmelserna innebär att statsbidrag får lämnas till kalkning, biologisk återställning i kalkade vatten samt till nödvändiga utredningar och undersökningar i samband med kalkning eller biologisk återställning. Regeringens överväganden Resultatinformation Under säkerställde nästan 12 000 ha genom i huvudsak förvärv och intrångsersättningar. har antalet reservat ökat från 1 693 till 1 963. Den stora ökningen av antalet reservat beror främst på omvandling av domänreservaten till naturreservat. Reservatsarealen, i vilken inräknas både land- och vattenarealer, har ökat från 2 749 174 ha till 2 845 509 ha . Genomsnittskostnaden per ha har ökat väsentligt i jämförelse med tidigare budgetår. Skälet härtill är i första hand att skyddet inriktats mot produktiva skogsmarker med uppvuxen skog i Syd- och samt nedanför fjällskogarna i Norrlandslänen. Kalkningsverksamheten har inriktats på att bibehålla och förbättra pågående kalkningsprojekt genom kalkning, öppning av vandringsvägar, biotopvård och återinplantering av försvunna arter. har 6 900 sjöar (sjöyta) och vattendrag kalkats. Enligt länsstyrelsernas uppgifter har kalkningsprogrammet uppnåtts i av sjöytan eller av de kalkade sjöarna och i av de kalkade vattendragen. Det är bara i de större försurade sjöarna som åtgärder sätts in. Av ca 17 300 försurade sjöar åtgärdas knappt 7 000 (). För sjöytan är motsvarande siffra och i vattendrag kalkas av den totala längden försurade vattendrag. har arbetat med att ta fram underlag för att kunna bedöma vilka effekter en avbruten kalkning får på den biologiska mångfalden. Under budgetåret har också andra effektuppföljningsprojekt samt projekt för övervakning av långtidseffekter av våtmarks-kalkning genomförts. Samordnings- och effektiviseringsåtgärder har också genomförts bl.a. genom uppbyggnaden av en ny databas. Slutsatser Skydd av mark för naturvård och kalkning av försurade vattenområden är ett av naturvårdspolitikens viktigaste instrument för att bevara den biologiska mångfalden. Syftet med att bevara den biologiska mångfalden och bibehålla förutsättningarna för rekreation och annan typ av nyttjande av naturresurserna är i huvudsak desamma för de nuvarande anslagen till investeringar och skötsel för naturvård samt till kalkningsverksamheten. En god markskötsel ger också positiva effekter mot försurning i vattenområden. I arbetet med skydd av olika naturtyper har skyddet av skogsmiljöer särskilt uppmärksammats . I enlighet med villkoren för anslagets användning har huvuddelen av medlen använt för att bevara skogsmiljöer. Anslaget bör även huvudsakligen användas för skydd av skogsmark. Det är angeläget att påskynda arbetet med att skydda värdefulla skogsområden. Regeringen beräknar därför en ökning av anslaget med för . bör anslaget räknas upp med ytterligare och för räknas upp med ytterligare så att anslaget förstärks med jämfört med innevarande budgetår. Genom ökningen av anslaget bör det vara möjligt att inom gott och väl uppnå skydd för ytterligare 250 000 ha skogsmark genom reservatsbildning. Såväl kalkningsverksamheten som skötselåtgärderna har betydande inslag av kontinuerlig verksamhet men omfattar också åtgärder som kan vara av engångskaraktär eller ske med varierande tidsmellanrum varför det finns skäl att skapa förutsättning för en ökad flexibilitet beträffande lämpliga åtgärder. De under innevarande budgetår anvisade anslagen A3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag och A4 Investeringar och skötsel för naturvård bör därför föras samman till ett nytt ramanslag för åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden. Anslagssparanden på de nuvarande anslagen A3 och A4 beräknas uppgå till . Dessa anslagssparanden bör överföras till det nya anslaget. har genom möjlighet att ansöka om bidrag från EU:s fond LIFE för naturvårdsåtgärder. har EU beviljat . Eftersom projekten är fleråriga kommer endast mindre delar av dessa medel att förbrukas under . Medlen skall nästan uteslutande användas för förvärv av skogsmark. För tidigare budgetår har EU beviljat medel om tillsammans ca . uppskattas kunna erhålla bidrag om ca . Regeringen beräknar medel motsvarande detta bidrag under anslaget. Motsvarande belopp beräknas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EG. Regeringen bör som tidigare bemyndigas att under löpande budgetperiod ikläda staten ekonomiska förpliktelser för utgifter som skall betalas under nästkommande budgetår. Bemyndigandet bör uppgå till för utgifter som skall betalas . har redovisat tre deluppdrag i arbetet med den nationella planen för kalkningsverksamheten. Arbetet med att ta fram en nationell plan för kalkningsverksamheten har fortsatt och kommer att avslutas . Planen skall innehålla en detaljerad bedömning av hur verksamheten skall läggas upp och dimensioneras med utgångspunkt i det av uttalade målet att bevara den biologiska mångfalden och nyttjandet. Tabell 3.8 Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 451 473 Tilläggsbudget 1998 -20 000 Teknisk justering -3 498 Ökat resursbehov 150 000 Förslag 1999 577 975 Tabell 3.7 Bemyndiganden Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 48 485 22 630 80 000 - - Nya förpliktelser 22 630 80 000 120 000 - - Infriade förpliktelser* -48 485 -22 630 -80 000 -120 000 - Utestående förpliktelser 22 630 80 000 120 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 60 000 120 000 120 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringen beräknar anslaget till för . beräknas anslaget till och till för . A4 Sanering och återställning av förorenade områden Tabell 3.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 1999 Förslag 40 000 1 2000 Beräknat 65 000 2001 Beräknat 65 000 1 Nytt ramanslag på statsbudgeten Anslaget är nytt fr.o.m. . Anslaget disponeras för inventeringar, undersökningar och åtgärder för att sanera och återställa förorenade områden samt för framtagande av underlag för prioriteringar av framtida sanerings- och återställningsinsatser i landet. Regeringens överväganden Förorening av mark och vatten har pågått under hundratals år men den totala omfattningen av problemen är dåligt känd. Klart är att det finns stora behov av att sanera förorenade områden. har gjort en översiktlig kartläggning av landets saneringsbehov av förorenade områden. Branschkartläggningen har ökat kunskapen om de branschspecifika saneringsproblemen, vilka branscher som har de största problemen samt vilka de mest prioriterade saneringsobjekten är. Kartläggningen har vidare visat att behovet är betydligt större än vad som varit känt. Det finns således ett stort behov av fortsatt kartläggning och kunskapsuppbyggnad kring hur stora problemen är och vilka objekt som är särskilt angelägna att åtgärda. Det är viktigt att inventeringar och undersökningar genomförs för att säkerställa att riktiga åtgärder vidtas i det fortsatta saneringsarbetet. Regeringen beräknar att skall användas inom ramen för anslaget för att finansiera inventerings- och undersökningsinsatser i landet, inkl. viss central utrednings- och uppföljningsverksamhet. Under har medel för saneringsåtgärder fördelats till kommunerna inom ramen för stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet (utgiftsområde 18, anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram). Regeringen gör nu bedömningen att det finns anledning att fördela medel för saneringsåtgärder även via . Därmed kan från risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt åtgärdas. Dessutom kan eventuella akuta saneringsinsatser genomföras. Det är regeringens uppfattning att stöd till saneringsåtgärder även fortsättningsvis skall kunna lämnas inom ramen för de lokala investeringsprogrammen. Slutsats Regeringen beräknar anslaget till för . beräknas anslaget till och till för . A5 Åtgärder för att rena Tabell 3.10 Anslagsutveckling Tusental kronor 1999 Förslag 29 000 1 1 Nytt reservationsanslag på statsbudgeten Anslaget disponeras för saneringsåtgärder i enligt avtal med (). beslöt under /88 att anvisa till åtgärder för att rena (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). Av anslaget förbrukades innan dispositionsrätten upphörde. Inom ramen för åtgärdsprogrammet för undertecknades ett avtal avseende åtgärder för att minska metalläckaget från gruvavfallet i . Avtalet som ingicks med STORA godkändes av regeringen . Målsättningen för slutförandetidpunkten för åtgärderna är enligt avtalet efter undertecknandet. beslöt därför /95 att anvisa till saneringsåtgärder i (prop. 1994/95:125, bet. 1994/95:JoU20, rskr 1994/95:408). Reservationen på anslaget A16 Åtgärder för att rena från /95 uppgick vid ingång till . Regeringens dispositionsrätt till anslaget upphör vid utgången av . Regeringens övervägande Resultatinformation Kopparframställningen vid har under århundraden orsakat stora utsläpp av försurande ämnen och metaller till såväl luft, mark som vatten. Saneringsåtgärderna är påbörjade och de positiva miljöeffekterna börjar bli mätbara. Det är angeläget att saneringsåtgärderna kan fortsätta enligt åtgärdsprogrammet. Slutsatser Regeringen beräknar anslaget till för . A6 Kemikalieinspektionen Tabell 3.11 Anslagsutveckling Tusental kronor 81 376 1999 Förslag 77 674 2000 Beräknat 78 138 2001 Beräknat 79 310 Kemikalieinspektionen (KemI) är central för- valtningsmyndighet för ärenden om hälso- eller miljörisker med kemiska produkter och biotekniska organismer. Anslaget disponeras av Kemikalieinspektionen för verksamhet avseende tillsyn/vägledning, riskbedömning, riskbegränsning allmänkemikalier samt riskbegränsning bekämpningsmedel. Regeringens överväganden Resultatinformation har Kemikalieinspektionen genomfört tillsyn över tillverkare och importörer, deltagit i tillsynsprojekt inom EU samt ordnat utbildning och vägledning för att öka kompetensen hos tillsynspersonal på regional och lokal nivå. Inspektionen arbetar dessutom fortlöpande med att kvalitetshöja tillsynen. medlemskap i innebär att en dominerande del av inspektionens verksamhet ligger inom ramen för EU:s arbete med kemikalier. Detta har inneburit ökade insatser inom områdena klassificering/märkning samt begränsning främst inriktat på övergångsbestämmelserna i medlemskapsavtalet. Arbetet har vidare varit inriktat på riskbegränsning avseende nya och befintliga ämnen. En del av Kemikalieinspektionens resurser har avsatts för den översyn av gemenskapsreglerna som de svenska övergångsbestämmelserna i medlemskapsfördraget givit upphov till. Kemikalieinspektionens insatser har bidragit till att för prioriterade kemikaliefrågor uppmärksammas inom EU och internationellt. Dessutom har Kemikalieinspektionen lagt ner stora resurser på att delta i EU:s utvärdering och prövning av växtskyddsmedel samt EU:s program för existerande kemikalier. Kemikalieinspektionen har under det föregående budgetåret på regeringens uppdrag redovisat en lägesbeskrivning samt förslag till ytterligare åtgärder avseende de avvecklingplaner som regeringen initierade för att minska användningen av vissa skadliga kemikalier. Inspektionens rapport (, rapport 6/97) om avvecklingsarbetet har utgjort en viktig del i underlaget till propositionen om de nya svenska miljömålen (prop. 1997/98:145). I utarbetandet av en globalt bindande konvention om utbyte av information om kemikalier i internationell handel (PIC- konventionen - Prior Informed Consent) har Kemikalieinspektionen bistått regeringen. PIC- konventionen undertecknades av ett antal länder . Kemikalieinspektionen har bidragit till informationsutbyte mellan i-länder och när det gäller uppbyggnad av organisation för hantering av farliga kemikalier, regelverk och kompetensutveckling. Detta arbete är ett led i att förbereda arbetet om en POP:s konvention (POP Persistent Organic Pollutants). Inspektionen har vidare medverkat med experthjälp samt annat slags stöd till länder i som söker medlemskap. De svenska insatserna har rönt stort intresse. Kemikalieinspektionen har bidragit med underlag till arbetet med den nya miljölagstiftningen, bl.a. förslag till effektivisering av tillsynen centralt/lokalt samt förslag till hur avgifter enligt kan sättas. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kemikalieinspektionens verksamhet finansieras huvudsakligen genom avgifter som tas in enligt förordning (1998:942) om kemikalieavgifter m.m. och Kemikalieinspektionens föreskrifter om kemiska produkter och biotekniska organismer. Intäkterna från kemikalieavgifter m.m. beräknas till för , varav från kemikalieavgifter och från bekämpningsmedel. Intäkterna från kemikalieavgifter redovisas på inkomsttitel , intäkterna från bekämpningsmedel redovisas på inkomsttitel och övriga inkomster av statens verksamhet redovisas på inkomsttitel . Slutsatser I propositionen 1997/98:145 (Svenska miljömål miljöpolitik för ett hållbart ) anges att det pågående arbetet med att begränsa eller avveckla vissa särskilt farliga kemikalier måste fortgå. Det kommer även fortsättningsvis att behövas stora insatser för att öka kunskaperna om kemiska ämnens hälso- eller miljöfarliga egenskaper samt om deras förekomst och användning. I propositionen anges ytterligare riktlinjer för kemikaliepolitiken för det nationella och internationella kemikaliearbetet som bl.a. innebär att dagens arbetsmetoder kompletteras med ett mer generellt arbetssätt som riktas mot ämnen med vissa specifika egenskaper. Vidare anges att bör verka för en gemensam kemikaliepolicy inom EU och för att användningen i varor av de ämnen som omfattas av riktlinjerna avvecklas inom hela EU. Detta innebär bl.a. att en höjd ambitionsnivå i EU skall prioriteras när det gäller bekämpningsmedel och kemikalier. Riktlinjerna är steg på vägen för att bl.a. nå en del av de mål som ställts upp i Esbergdeklarationen och inom (Helcom). Riktlinjerna innebär bl.a. behov av nya angreppssätt i kemikaliearbetet. Riktlinjerna skall först och främst vara en vägledning i företagens kemikaliearbete men tjänar också som stöd för myndighetsarbetet. Kemikalieinspektionens arbete bör således vid sidan om den hittillsvarande inriktningen av kemikaliekontrollarbetet också utgå från nämnda mål och riktlinjer samt också inriktas på att vara pådrivande i utvecklandet av såväl nya arbetssätt i kemikaliepolitiken som av de använda styrmedlen. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. Tabell 3.12 Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 80 011 Teknisk justering 1 663 Besparing -4 000 Förslag 1999 77 674 Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till för . A7 Visst internationellt miljösamarbete Tabell 3.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 39 000 1999 Förslag 35 002 2000 Beräknat 35 562 2001 Beräknat 35 562 Anslaget disponeras för medlemsavgifter och deltagande i vissa internationella organisationer och för internationellt samarbete inom ansvarsområde. Från anslaget betalas kostnader för deltagande i möten inom ramen för internationella miljökonventioner och avtal, möten inom ramen för FN-systemet och EU-samarbetet samt inom organisationer såsom , , , samt miljösamarbetet om . Vidare betalas från anslaget kostnader för bilateralt miljösamarbete samt årliga bidrag till . Regeringens överväganden Genom ett aktivt deltagande i det internationella miljösamarbetet ökar möjligheterna för att påverka miljöbeslut så att gränsöverskridande utsläpp och negativa globala miljöeffekter minskar. Omfattningen på det internationella miljösamarbetet ökar successivt. deltar aktivt i detta samarbete. Regeringen gör dock bedömningen att kostnaderna för ryms inom den föreslagna anslagsnivån. inleder under budgetåret förberedelserna inför ordförandeskap i EU . Tabell 3.14 Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 37 762 Överfört till A2 Miljöövervakning -1 000 Engångsanvisat -1 200 Överfört till uo 24 -560 Förslag 1999 35 002 Anslaget för beräknas till . beräknas anslaget till och för till . A8 internationella miljöinstitut 3.15 Anslagsutveckling Tusental kronor 12 000 1999 Förslag 12 000 2000 Beräknat 12 000 2001 Beräknat 12 000 Under anslaget redovisas utgifterna för statens stöd till internationella miljöinstitut (SEI) (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). SEI:s huvudsakliga uppgifter är att initiera, genomföra och föra ut resultat av studier och forskning vad gäller värdering och utveckling av miljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samt relaterad miljöstyrning och strategier för en hållbar utveckling. SEI har förutom sitt huvudkontor i tre övriga kontor, ett i , ett i och ett i . Regeringens överväganden SEI har byggt upp en internationellt erkänd verksamhet och utvecklat forskningen inom områden som är relevanta för de globala miljöproblemen. Institutet har inriktat sin verksamhet på bl.a. energistudier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik och miljövärden. SEI:s uppdragsgivare är regeringar, internationella organisationer och företag över hela världen. Institutets verksamhet är av stort värde även för . Regeringen beräknar anslaget till för . beräknas samma belopp. Tabell 3.16 Anslagsutveckling Tusental kronor 1999 Förslag 12 000 1 1 Nytt obetecknat anslag på statsbudgeten Stiftelsen finansierar forskning vid AB genom en samfinansiering mellan staten och näringslivet vardera. Statens del har tidigare finansierats via anslag för miljö- och kretsloppsforskning. finansieras statens andel av , , men denna finansiering upphör . Regeringen bedömer att verksamheten är viktig för samarbetet mellan staten och näringslivet i miljöfrågor för att genom forskning gemensamt identifiera och åtgärda miljöproblem. Regeringen beräknar därför för statens andel av den med näringslivet samfinansierade forskningen under ett nytt anslag benämnt Stiftelsen för . Anslaget får också användas för nationell finansiering av EU- projekt. Regeringen bedömer att behovet av medel för är av samma storleksordning. A10 Miljöinsatser i Tabell 3.17 Anslagsutveckling Tusental kronor 1999 Förslag 122 100 1 1 Nytt reservationsanslag på statsbudgeten har 1994 (1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:JoU415, rskr. 1993/94:209) beviljat anslag för miljöinsatser i inkl. stöd till kärnsäkerhet och strålskydd. Kvarvarande medel disponeras till utgången av 1998 under reservationsanslag 1994/95 A 8 Miljöinsatser i . Medlen har till största delen använts för investeringar i avloppsreningsverk i de baltiska republikerna. Reservationen på anslaget uppgick vid ingång till . Dispositionsrätten för anslaget upphör vid utgången av . Detta påverkar finansieringen av följande åtaganden: - Sida har gjort åtaganden som innebär senarelagda utbetalningar. - Regeringen har gjort åtaganden för finansiering av åtgärder avseende kärnsäkerhet i inom ramen för Nuclear Safety Account som administreras av Europeiska (). - har dessutom gjort åtaganden inom ramen för för som måste finansieras. Regeringens överväganden Resultatinformation Behovet av de åtgärder som låg till grund för beslut om medel för insatser inom miljöområdet i finns kvar. Utvärderingar som gjorts visar att de svenska insatser som utförts har bidragit till att förbättra miljötillstånd. De gjorda åtagandena bör fullföljas för att den önskade effekten på miljö ska kunna uppnås. Ett antal projekt har också upparbetats av Sida i och pågår förhandlingar med om ett investeringsprogram. Regeringen har bemyndigat Sida att teckna avtal om svenska bidrag i dessa projekt. ingår det svenska bidraget i finansieringspaket där flera andra finansiärer deltar, t.ex. NEFCO, och . En redovisning av miljöstödet till finns att finna i regeringens proposition Att utveckla ett grannlandssamarbete (prop. 1997/98:70). deltog i antagandet av för Baltic 21 som tillkommit på svenskt initiativ. Vid statsministermötet i diskuterades utvecklingen av en för . beslöt miljöministrarna om en utveckling av en för och de närmare riktlinjerna för detta arbete. har innehaft ordförandeposten i detta förhandlingsarbete och tillhandahållit sekretariatsresurser under . I samband med att utrikesministrar antog Baltic 21 åtog sig också att på interimistisk basis bekosta ett sekretariat. Baltic 21 är en viktig komponent i östsamarbete. Slutsatser Medel motsvarande de kvarvarande medlen under fjortonde huvudtitelns reservationsanslag för /95 A8 Miljöinsatser i bör föras upp på ett nytt reservationsanslag benämnt Miljöinsatser i . Den största delen avser åtaganden pågående investeringsprojekt upparbetade av Sida. Övriga medel disponeras av regeringen för att driva Baltic 21 sekretariatet och för att stödja genomförandet av Baltic 21 i de baltiska republikerna, och , samt för att fullfölja åtaganden gentemot Nuclear Safety Account för kärnsäkerhetsinsatser i . Regeringen beräknar anslaget till för . 4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. () har det övergripande ansvaret för strålskyddsverksamheten i landet. SSI har också ett ansvar för att det omfattande regelverket för strålskydd inom Euratom införlivas i svensk rätt. SSI utfärdar föreskrifter för och övervakar strålskyddet vid de kärntekniska anläggningarna och vid behandling och lagring av använt kärnbränsle och annat kärnavfall. SSI upprätthåller en beredskap för snabba insatser i händelse av kärnteknisk olycka. SSI har även en bred verksamhet utanför kärnenergisektorn. Hit hör t.ex. verksamhet på sjukhus med övervakning av både patient- och personalstrålskyddsfrågor, forskningsverksamhet och annan industriell verksamhet än kärnkraft. SSI utövar även tillsyn över radioaktivt avfall som uppstår i sådana verksamheter. SSI ansvarar också för verksamheter med icke-joniserande strålning, t.ex. användningen av laserljus och UV-strålning i olika sammanhang. SSI övervakar vidare förekomst och motåtgärder mot skadlig naturligt förekommande strålning, såsom UV- strålning från solen, radon i bostäder och strålning från radioaktiva ämnen i miljön. () övervakar säkerheten vid de svenska kärntekniska anläggningarna. SKI utövar också tillsyn över behandling och lagring av kärnavfall vid kärnkraftverken, lagring av använt kärnbränsle i det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) i samt slutförvaring av kärnavfall i slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall (SFR-I) i Forsmark. SKI handhar även sådana uppgifter kring hantering av kärnämne och kärnteknisk utrustning som följer av internationella åtaganden om icke- spridning av kärnvapen m. m. och i den utsträckning dessa uppgifter inte handhas av den Europeiska kommissionen.