prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — Inom pågående förhandlingsarbete på en europeisk säkerhetsstadga har EU lagt fram ett antal gemensamma förslag bl.a. om samarbetet mellan och andra regionala och subregionala organisationer samt om främjandet av efterlevnaden av de normer som antagits av medlemsländerna om bl.a. mänskliga rättigheter och demokrati. Unionen har också verkat för att stärka sekretariat, utbildningen av dess personal, särskilt på fältet, samt kapacitet att ställa upp med civilpolisinsatser. EU driver också vidare ett initiativ som genom olika projekt syftar till att stödja regionalt samarbete i sydöstra . 30.7 Exportkontroll av krigsmateriel och andra strategiska produkter antog ministerrådet en uppförandekod för vapenexport, vilken bygger på de åtta kriterier för vapenexport som antogs vid Europeiska råden i och . Dessa kriterier har försetts med förklarande och vägledande text. Vidare har en inledning lagts till där det bl.a. framgår att målsättningen med koden är att sätta en hög gemensam standard för medlemsstaternas politik på exportkontrollområdet. Uppförandekoden omfattar även överens- kommelser om notifiering av avslag på exportansökningar och om årlig rapportering av hur koden genomförs. Uppförandekoden utgör ett komplement till det program som antogs av ministerrådet i syfte att förhindra och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen, särskilt lätta vapen. inleddes arbetet med en översyn och revidering av EG:s förordning för kontroll av export av varor med dubbla användnings- områden (den s.k. dual use-förordningen). Denna trädde 1995. Syftet med översynen är bl.a. att förstärka och effektivisera kontrollen av export till tredje land, som handeln med dessa produkter inom EU förenklas och konkurrensvillkoren mellan olika europeiska länder utjämnas. Arbetet slutförs först . 30.8 Försvarsmaterielsamarbete Inom unionen pågår ett arbete som syftar till att pröva förutsättningarna för och föreslå åtgärder som kan leda till ökat samarbete mellan medlemsstaterna på försvarsmaterielområdet. Arbetets utgångspunkt är den begränsning som följer av artikel 223 i EG-fördraget som ger varje medlemsstat rätt att undanta tillverkning av och handel med försvarsmateriel från den inre marknadens regler när detta anses nödvändigt för att skydda medlemsstatens väsentliga säkerhetsintressen. Kommissionen har i ett meddelande lagt fram förslag som syftar till att genomföra unionens strategi för försvarsindustrin. Meddelandet innehåller ett utkast till gemensam ståndpunkt och en åtgärdsplan. Förslagen innebär att instrumenten både under första och andra pelaren utnyttjas i större omfattning kompletterade med särskilda regler med hänsyn till det som är specifikt för försvarsmaterielområdet. I meningsutbytet om kommissionens förslag redovisar medlemsstaterna olika syn på frågorna om, när, hur och i vilken omfattning åtgärder bör vidtas som kan medföra inskränkning i nationell bestämmanderätt. 30.9 Administrativt samarbete Samarbetet inom andra pelaren omfattar även administrativa frågor. Det innebär att man gemensamt belyser frågor som rör medlemsstaternas utrikesförvaltningar ur ett organisatoriskt, resursmässigt och administrativt perspektiv. Det kan till exempel gälla frågor om sam- lokalisering av utlandsmyndigheter i tredje land. Genom sådant sam- arbete önskar man uppnå kostnadseffektiva lösningar genom att t.ex. nyttja gemensamma administrativa stödtjänster. En annan uppgift är att diskutera och utbyta erfarenheter av genomförda organisations- förändringar i medlemsstaternas utrikesförvaltningar. har mycket engagemang ägnats frågan om uppföljning av beslutet om samlokalisering i , det s.k. . Länder som , , , , och medverkar dock inte i projektet av kostnadsskäl. Samtliga länder framhåller emellertid att man delar åsikten att samlokalisering som princip kan vara värdefull. Ett annat samlokaliseringsprojekt rör den nya huvudstaden i . Man har också utbytt erfarenheter om lokalanställdas villkor, villkor för hardship-poster hos de olika medlemsstaterna samt medföljandefrågor. Från inte minst svensk sida har ett omfattande material ställts till förfogande för en sådan diskussion. Inom EU har man också samarbetat om utbildning av nyantagna diplomater, växel- tjänstgöring i medlemsstaternas utrikesförvaltningar samt hälso- och sjukvårdsområdet. 30.10 Protokollärt samarbete Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken diskuteras även protokoll, dvs. frågor som rör folkrättsliga och ceremoniella regler för umgänget mellan stater, i synnerhet tolkning och tillämpning av Wienkonvention om diplomatiska förbindelser. Arbetet innebar framför allt jämförelser av praxis på immunitets- och privilegieområdet syftande till harmonisering där sådan är möjlig och lämplig, samt bevakning av utvecklingen i icke- medlemsländer som misstänks bryta mot . Bland annat diskuterades frågan om diplomatiska rättigheter för sambor av motsatt och samma kön, liksom omfattningen av befrielse/restitution av mervärdesskatt för utländska beskickningar. En protokollär guide för officiella besök kunde också accepteras av samtliga delegationer. Två arbetsgruppsmöten har hållits . Detta fördjupade samarbete i protokollära frågor uppskattas mycket av som värdesätter en harmonisering på området. 31 Den gemensamma handelspolitiken En förutsättning för att den inre marknaden skall fungera är att det finns en gemensam handelspolitik gentemot länder utanför EU. För att EU:s produkt- och tjänstemarknader skall bli effektiva är det dessutom av vikt att den inre marknaden präglas av öppenhet mot omvärlden. är EU för sin ekonomiska utveckling självfallet också beroende av att kunna exportera sina produkter till länder utanför EU på så gynnsamma villkor som möjligt. 31.1 Svenska prioriteringar , som är starkt beroende av utrikeshandel, har ett stort intresse av ett öppet och väl fungerande internationellt handelssystem. fortsätter arbetet med att internt inom EG påverka gemenskapens handelspolitik i frihandelsvänlig riktning. Genom medlemskapet har möjligheter att påverka den internationella utvecklingen ökat, och EG för en mer frihandelsinriktad politik . Detta har bland annat visa sig i gemenskapens offensiva agerande och ledarskap i det pågående förberedelsearbetet i WTO inför en ny förhandlingsrunda. Fortsatt finns dock vissa områden inom EG:s handelspolitik där gemenskapen är mindre frihandelsvänlig än vad skulle önska. Detta gäller t.ex. på jordbruks- och tekoområdena samt vid tillämpningen av antidumpningsinstrumentet. Den gemensamma handelspolitiken bereds inom ramen för EG:s s.k. 113-kommitté. 31.2 31.2.1 WTO:s arbete WTO har existerat . Medlemsantalet har ökat till 134, vilket kan jämföras med att 125 länder var signatärer till gamla . är det 32 länder som ansöker och förhandlar om medlemskap. Av dessa är , , och andra f.d. Sovjetrepubliker samt viktigast ekonomiskt och politiskt. Av våra baltiska grannländer blev WTO-medlem och och kan förhoppningsvis slutföra sina förhandlingar . 31.2.2 WTO:s andra ministerkonferens i WTO:s andra ministerkonferens, som ägde rum den 18 i , var till sin omfattning mindre än den första konferensen i . Målsättningen med konferensen, att ge en startsignal till förberedelse- arbetet inför nya förhandlingar, kunde dock uppnås i och med att ministerdeklarationen uppdrog åt WTO:s allmänna råd att inleda detta arbete. EG:s mål är att en bred förhandlingsrunda skall kunna inledas . I anslutning till ministerkonferensen firades även att det multilaterala handelssystemet, manifesterat i det Allmänna tull- och handelsavtalet, (), fyllde . Bland andra president , president och premiärminister (tillika ministerrådets ordförande) deltog i högtidligheterna. 31.2.3 Förberedelsearbetet inför nya WTO-förhandlingar har det första officiella steget i förberedelseprocessen inför beslut om nya förhandlingar inletts. Vid ministerkonferensen beslutades att fem frågeområden skall behandlas. Dessa är genomförandet av befintliga avtal, den inbyggda dagordningen, där beslut redan föreligger om förhandlingar på jordbruks- och tjänstehandelsområdena och där översyn skall ske inom flera avtal, de minst utvecklade ländernas ställning i WTO samt slutligen nya frågor, däribland investeringsfrågor och konkurrenspolitik. EG har i WTO presenterat sin syn vad gäller behovet av en bred samlad förhandling och att förhandlingen skall vara kort (). EG förespråkar genom kommissionen en öppen attityd till andra länders intressen och att inga frågor bör uteslutas. Det slutliga beslutet om förhandlingar förväntas tas vid påföljande ministerkonferens i . 31.2.4 har genom informella möten påbörjat en analys och ett erfarenhetsutbyte (den s.k. AIE-processen) som ett led i förberedelserna inför nya förhandlingar. har fem AIE-möten hållits varvid diskuterats frågor gällande bland annat exportstöd, direktstödens villkor, statshandelsföretagens roller, jordbrukets multi- funktionalitet samt frågor av intresse för utvecklingsländerna. Diskussionen har utgått från särskilda inlagor från medlemsländerna. Dessutom har utarbetat ett antal bakgrundsdokument om hur avtalet tillämpats 1997. EG har presenterat en inlaga om jordbrukets multifunktionalitet och har också meddelat sin avsikt att återkomma med uppföljande dokument som diskuterar de jordbruks- politiska medlen för att uppnå olika mål vad avser bland annat landsbygdsutveckling, miljö och livsmedelssäkerhet. 31.2.5 Tjänstehandel Enligt det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) skall nya heltäckande tjänstehandelsförhandlingar (GATS 2000) inledas i WTO . Förberedelserna för dessa förhandlingar inleddes både i WTO och EG. Inom ramen för det informationsutbyte som enligt GATS- avtalet skall föregå GATS påbörjades en genomgång av de viktigaste tjänstesektorerna i . Avsikten är att inför de kommande förhandlingarna ge alla WTO:s medlemsländer ett likvärdigt utgångsläge i fråga om information om världshandeln med tjänster. Förberedelsearbetet i EG sker i den s.k. 113-kommittén/tjänster. har diskussionen där rört övergripande strategifrågor liksom EG:s bidrag till informationsutbytet i WTO. Ett europeiskt tjänstehandels- nätverk, öppet för deltagande av tjänsteindustriföreträdare från samtliga medlemsländer, håller vidare på att skapas på initiativ av kommissionen. I har en referensgrupp för GATS 2000 bildats. Den kommer sedermera att underställas den formella övergripande beredningsgrupp som kommer att upprättas inför kommande förhandlingar i WTO. övergripande mål i GATS 2000 är att samtliga WTO:s medlemsländer skall vara beredda att göra mer långtgående åtaganden än under Uruguayrundan. 31.2.6 Marknadstillträde för industrivaror Resultatet av marknadstillträdesförhandlingarna i Uruguayrundan innebar att industriländerna sänkte sina industrivarutullar med till en genomsnittlig nivå på . De överenskomna tull- sänkningarna skulle genomföras i fem årliga steg med början den dag då trädde i kraft, vilket kom att bli . Detta innebär att för merparten av industrivarorna har tullavvecklingen slutförts . På vissa områden gäller dock längre genomförande-perioder. För stål, papper, teko och leksaker sker tullsänkningarna . På läkemedelsområdet skedde en omedelbar tull-avveckling . För EG:s del medförde resultatet av Uruguayrundan att den genomsnittliga tullnivån för industrivaror sänktes eller från . Om man bl.a. tar med i bilden det avtal om informationsteknik som slöts uppgår EG:s nuvarande genomsnittliga tullnivå till . Sammantaget innebär detta att tullnivån vid import till nu ligger på en klart lägre nivå än före EU-medlemskapet. inleddes ett arbete med att utveckla det beslutade avtalet om informationsteknik (). Syftet är att komplettera avtalets produktomfattning med bl.a. sådana produkter som av olika skäl inte kom att ingå i det ursprungliga avtalet och produkter som har tillkommit som ett resultat av den tekniska utvecklingen. Dessutom skall förhandlingar om s.k. icke-tariffära handelshinder, såsom diskriminerande standarder, behandlas under . På det förstnämnda området väntas förhandlingarna i bästa fall avslutas . Behandlingen av andra handelshinder än tullar, vilket är en högt prioriterad fråga för EG, beräknas inledas . Beslut om nya tullförhandlingar för industrivaror ligger formellt inte inom ramen för WTO:s nuvarande arbetsprogram. Inför nya multilaterala handelsförhandlingar i WTO, vilka kan förväntas inledas omkring , ingår dock frågan om tullförhandlingar som ett centralt element. Kommissionen har redovisat sin syn i denna fråga. Målet är att tullar för industrivaror skall ingå i kommande förhandlingar i syfte att uppnå global tullfrihet. stöder detta långsiktiga och övergripande handelspolitiska mål. Det förslag till tullfrihet för ett antal utvalda sektorer, som lagts fram inom APEC () och för vilket man inom organisationen inte lyckats få samtliga medlemmars stöd förväntas i stället diskuteras i WTO. Under förutsättning att EG:s långsiktiga mål inte äventyras har inte motsatt sig sektorsvisa förhandlingar före eller inom ramen för kommande förhandlingsrunda. 31.2.7 Investeringar och konkurrens för handel och konkurrens fortsatte det arbete som inleddes . Olika aspekter av samspelet mellan handels- och konkurrenspolitik diskuterades. Arbetsgruppens mandat skulle egentligen ha löpt ut vid utgången av 1998, men trots viss oenighet lyckades arbetsgruppen enas om att rekommendera en fortsättning av arbetet även . mål är att skall fatta beslut om någon form av förhandlingar i WTO om multilaterala riktlinjer på konkurrensområdet. Flera WTO-länder är dock ännu tveksamma till en sådan tanke. Från svensk sida är vi angelägna om att ett bra multilateralt investeringsavtal kommer till stånd. Investeringar mellan länder blir allt vanligare i den internationaliserade ekonomin, och det är viktigt att det finns klara regler för hur dessa ska gå till så att de kan bidra till ekonomisk tillväxt. Det är och gemenskapens målsättning att investeringar skall ingå som en integrerad del av en ny förhandlingsrunda i WTO. Ett investeringsavtal i den breda länderkrets som WTO utgör skulle bli multilateralt i ordets rätta bemärkelse. Hur ett sådant avtal skulle kunna se ut är en öppen fråga. Samtliga WTO-parter måste vara överens om uppläggningen. Det är viktigt att i WTO-arbetet bl.a. dra lärdom av de erfarenheter som MAI-förhandlingen (Mulilateral Agreement on Investment) givit (se avsnitt 31.5). Detta gäller inte minst förhållandet mellan multilaterala investeringsregler och andra samhällsområden. Dessa kan inte ses isolerat från varandra. 31.2.8 Övriga förhandlingsfrågor Förutom de ovan nämnda förhandlingsområdena förväntas ytterligare ett antal frågor ingå i en ny förhandling, dels om översyn av befintliga avtal, dels inom andra handelsrelaterade områden. Här kan bland annat nämnas sambandet mellan dels handel och miljö, dels handel och arbetsvillkor samt frågan om elektronisk handel. Från svensk sida är vi intresserade av att föra in frågan om korruption i ett bredare handelspolitiskt sammanhang som WTO. 31.2.9 Textil och konfektion (teko) Alltsedan medlemskapet i EU har nödgats tillämpa gemenskapens tekopolitik, med bl.a. avtal om begränsningar och övervakning mot ett femtiotal länder. Sedan EU utökades med , och har en gradvis förskjutning ägt rum mot en mer frihandelsvänlig linje. Vid flertalet omförhandlingar av avtalen har antalet kvoter minskats. har avtal inte förlängts. Den viktigaste händelsen på tekoområdet var att EG och kunde enas om ett nytt avtal, enligt vilket alla begränsningar upphörde. Detta kunde ske först efter nästan två års segslitna förhandlingar och först sedan bemött EG:s ensidiga begränsningar med egna, som drabbade gemenskapsexporten hårt. var från början emot fortsatta restriktioner mot och förordade total liberalisering av tekohandeln. Andra tekoavtal som ingicks var med och . I båda dessa fall har EG:s tekobegränsningar trappats ner. I det senare fallet slopades kvoterna för 22 av 51 varukategorier. Teko- arrangemanget med har förlängts och ett övervakningsavtal har slutförhandlats med . Bland förhandlingar som påbörjats , men inte kunnat slutföras, kan nämnas de med , och . 31.2.10 Elektronisk handel Marknaden för den elektroniska handeln fortsätter att växa, både beträffande vanlig konsumenthandel och mellan företag. Handelspolitiskt ger den elektroniska handeln upphov till en rad frågeställningar, som t.ex. hur man bäst skall säkerställa att inga nya handelshinder skapas. Vid årets ministermöte i antogs en särskild ministerdeklaration i vilken beslutades att inrätta ett arbetsprogram samt att elektronisk handel också fortsättningsvis skall vara tullfri. Från svensk sida välkomnades detta beslut. Arbetsprogrammet sjösattes vid ett möte i WTO:s allmänna råd den 24 . Målet är att utreda om och hur beträffande , GATS och TRIP:s omfattar den elektroniska handeln. och utveckling kommer att analysera området då u-landsaspekterna är väsentliga för den fortsatta utvecklingen. Utgången av arbetsprogrammet kommer att avgöra om elektronisk handel behöver bli föremål för diskussioner i den nya förhandlingsrunda som väntas komma 2000. 31.3 och råvarusamarbetet 31.3.1 samordnar sitt agerande inom för handel och utveckling () med sina samarbetspartner inom EU. I förekommer både blandad och s.k. exklusiv gemensam kompetens eftersom vissa delar av verksamhet ligger utanför den gemensamma handelspolitiken. På initiativ av EU-medlemsstaterna kunde en omfattande reform av verksamhet fastställas vid den ministerkonferens (IX) som hölls i . Där fastslogs att huvuduppgift är att genom analys och tekniskt bistånd stimulera och bistå att delta i det multilaterala handelssystemet. lades grunden för effektivisering och reformering av mellan- statliga arbete, bl.a. genom färre möten och fokusering av arbetet på ett mindre antal ämnen. Det tekniska biståndet ges också numera en ökad inriktning mot de minst utvecklade länderna och bl.a. deras behov av stöd för att kunna delta i internationell handel. Reformarbetet har fortsatt också och har diskussioner om uppläggningen av nästa ministerkonferens (X, ) inletts. har, som aktiv deltagare i EU-kretsen, verkat för ytterligare effektivisering och konkretisering av verksamheten. En mer uttalad pragmatism har märkts i det mellanstatliga samarbetet inom ram genom att dialogen mellan och i-länder fördjupats och inriktats mot mer realistiska förväntningar och jordnära lösningar på problem att aktivt delta i det internationella handelssystemet. 31.3.2 Råvarusamarbetet fortsätter att delta i det internationella råvarusamarbetet. Den tidigare höga profilen har dock alltmer ersatts av en betydligt lägre aktivitetsnivå på grund av ändrade politiska och ekonomiska förutsättningar. Tron på regleringstänkande har successivt fått vika för marknadsanpassade lösningar på råvarusektorns problem. I den mån internationella råvaruavtal innehåller reglerande mekanismer utgör de en del av den gemensamma handelspolitiken, och då har kommissionen exklusiv beslutskompetens. För andra råvaruavtal gäller blandad kompetens. Sådana råvaruavtal mellan medlemsländerna och kommissionen gäller kaffe, kakao, naturgummi, jute, tropiskt timmer och spannmål. EU:s medlemsstater söker genom ett omfattande samråds- förfarande uppträda gemensamt på hela råvarufältet. 31.4 GSP tullförmåner för utvecklingsländer 31.4.1 Nya möjligheter till tullsänkning De industrialiserade länderna har en gemensam grundsyn om att stimulera utvecklingen i utvecklingsländerna genom tullsänkningar. Det allmänna preferenssystemet (, GSP) i EG omfattar tullförmåner för ett stort antal industrivaror och för ett begränsat antal jordbruksvaror. GSP-systemet är en del av den gemensamma handelspolitiken inom gemenskapen. I EG finns förordningar för industri- och jordbruksvaror i kraft, med det traditionella målet att stimulera tillverkning och export genom att erbjuda tullsänkningar i gemenskapen. har ytterligare en förordning tillkommit som ger möjlighet till extra tullsänkningar genom utveckling på det sociala området och miljöområdet i utvecklingsländerna. En förutsättning för förmånen är att landet har antagit och faktiskt tillämpar bestämmelser i sin nationella lagstiftning som innehållsmässigt överensstämmer med de normer som anges i Internationella arbetsorganisationens () konventioner om föreningsfrihet och förhandlingsrätt (nr 87 och 98) samt i konventionen om minimiålder för anställning (nr 138). På miljöområdet får en särskild stimulansordning beviljas om landet har antagit och faktiskt tillämpar bestämmelser som väsentligt motsvarar de normer som fastställts av timmer (ITTO) för en hållbar förvaltning av skog. För att omfattas av den extra tullsänkningen skall landet lämna in en ansökan, som granskas av kommissionen för att bedöma om villkoren är uppfyllda. Vid slutet av 1998 hade lämnat in en ansökan att omfattas av den särskilda tullsänkningen på det sociala området. Ansökan behandlas av kommissionen, men något beslut att bevilja tullförmånen har inte tagits . 31.4.2 Fler varor med sänkt tull EG har förutom GSP-systemet även andra system för tullnedsättning för utvecklingsländer. ger tullförmån för länder i , och . Tullsänkningarna i det systemet är mer generösa för de minst utvecklade länderna än i GSP. Skillnaden i förmåner mellan dessa två system har minskat genom att varuomfattningen har samordnats. Detta har medfört att GSP-systemet, för de minst utvecklade länderna, har kompletterats med ytterligare varor som omfattas av tullsänkning. 31.5 Förhandlingar om ett multilateralt investeringsavtal () Förhandlingarna om i har upphört. Den utlösande faktorn härvidlag var beslut att lämna förhandlingarna. Fortsatt arbete på investeringsområdet inom organisationen kommer således inte att ha förhandlingskaraktär, utan handla om analys och principdiskussion. Arbetet kan bl.a. tjäna som förberedelse för en eventuell förhandling i WTO. Inom pågår nu informella konsultationer för att klara ut vad organisationen kan och bör göra. Det svenska deltagandet i dessa konsultationer kommer att vara aktivt och med en öppen inställning till det framtida OECD-arbetet. En avrapportering bör ske till . 31.6 antog ett direktiv (98/29/EG) om harmonisering av medellång och lång exportkreditförsäkring. Direktivet är baserat på artikel 113 i EG-fördraget och avser affärer som har en risktid med länder utanför unionen. Direktivet har samband med de riktlinjer om premiesättning m.m. som antogs av och som träder i kraft . De nya EG-bestämmelserna som också träder i kraft innebär inte att verksamheten på detta område harmoniseras i någon högre grad utan medför framför allt en större öppenhet genom de anmälningssystem som stadgas. Arbetet i rådsarbetsgruppen präglades som normalt i hög grad av förberedelser inför och uppföljning av pågående förhandlingar om statsstödda exportkrediter i . Regler på detta område återfinns i den s.k. konsensus-överenskommelsen som genom rådsbeslut blivit en del av . Två väsentliga frågor som diskuterades i större utsträckning bör särskilt framhållas. Den ena gäller komplettering av den överenskommelse om minimipremier som träffades i , ett arbete som fortfarande pågår. Den andra gäller införande på försök av särregler för s.k. projektrisker, dvs. projekt där normala säkerheter för finansieringen inte kan erhållas. Parterna i konsensus-överenskommelsen, däribland EG, enades om att sådana särregler skulle prövas räknat från . 31.7 Antidumpningspolitik har fortsatt att driva en starkt kritisk linje till EG:s politik på detta område. Vid slutet av året var, liksom , anti- dumpningsåtgärder i kraft mot import från tredje länder i ett knappt 80- tal fall och knappt 20 undersökningar pågick. Bland mera uppmärk- sammade ärenden kan nämnas faxapparater från sju , där slutliga antidumpningstullar infördes, stångstål från , där kommissionen inte lyckats få majoritet i rådet för att införa slutliga antidumpningstullar, oblekt bomullsväv från , , , , och .