prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Förändringar Den nya myndigheten () bildades som RRV blev ett renodlat revisionsorgan. Kammarkollegiet har fr.o.m. fått ett särskilt ansvar för att utveckla, samordna och följa upp den statliga inköpssamordningen. bildas en ny myndighet för kvalitetsutvecklings- och kompetensförsörjningsfrågor. Myndigheten skall bl.a. verka för att statsförvaltningen har en gemensam förvaltningskultur. med inrättandet av denna myndighet avvecklas Statens förnyelsefonder. Prioriteringar Den ekonomiska statistiken och särskilt förbättringar av nationalräkenskaperna bör även i fortsättningen vara en prioriterad uppgift. 12.3 Resultatbedömning Målet för verksamhetsområdet är att hushållningen med statens resurser skall ske på bästa sätt. Den huvudsakliga resultatbedömningen inom utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning, sker på utgiftsområdesnivå och på anslagsnivå. På anslagsnivån är kopplingen mellan resultat och anslag tydligare och resultatredovisningen mer detaljerad än på utgiftsområdesnivå. Regeringen gör bedömningen, utifrån de resultat som redovisats och med hänsyn till vad som kan påverka verksamhetsområdet , att riktlinjerna för de flesta verksamheterna bör ligga fast. Kommande ställningstaganden utifrån flera utredningar av betydelse, vilka antingen har presenterats eller kommer att presenteras , gör dock att vidareutveckling och anpassning av inriktning och verksamheter kan komma att bli aktuell. Bland utredningar kan nämnas den om Statskontorets verksamhet och framtida inriktning, utredningen om NOU och de statliga insatserna inom upphandlingsområdet samt utvärderingen av den statistikreform som genomfördes . Regeringen gör bedömningen att arbetet med att åstadkomma bättre prognoser är viktigt för regeringens möjligheter att ha kontroll över de statliga utgifterna. Den ekonomiska statistiken ligger bl.a. till grund för prognoserna och regeringen bedömer därför att statistiken bör utvecklas till att bli mer tillförlitlig, men även mer tillgänglig för de aktörer som har behov av att använda den. 12.4 Revisionens iakttagelser RRV har för lämnat invändning i revisionsberättelsen för två myndigheter inom verksamhetsområdet. SFV har fått invändning för att i myndighetens huvudbokföring inte löpande redovisat ställning och rörelser för ett utlandskonto i (SFV är projektansvarig för det samnordiska ambassadprojektet i ). SFV har heller inte löpande redovisat uppkomna fordringar och skulder avseende övriga nordiska länder och den svenska ambassaden i (avsnitt 4.7). RRV har i revisionsberättelsen beträffande Statens lokalförsörjningsverks årsredovisning riktat en invändning med anledning av att årsredovisningen inkom en månad senare än vad som är föreskrivet samt att den inte uppfyllde kravet enligt regleringsbrevet på separata resultaträkningar för förvaltningsanslaget respektive anslaget Täckning av merkostnader för lokaler. Regeringen ser allvarligt på det inträffade. Regeringen finner dock ingen anledning att vidta åtgärder eftersom ansvaret för kommande årsredovisning åligger Utredningen om avveckling av respektive Statskontoret. 12.5 4.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 35 361 1999 Förslag 37 6401 2000 Beräknat 38 3182 2001 Beräknat 38 9182 1 Motsvarar 37 640 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 37 640 tkr prisnivå. Regeringens överväganden De övergripande målen för (KI:s) verksamhet för har varit att analysera den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet, att utarbeta prognoser för såväl den internationella som svenska ekonomin samt att bedriva forskning i anslutning härtill. Verksamhetsmålen har bland annat inneburit att större tonvikt lagts på analysen av samspelet mellan den finansiella och den reala ekonomin samt på medelfristiga beräkningar. Resultatbedömning När det gäller de övergripande målen kan konstateras att KI numera systematiskt utvärderar prognosernas träffsäkerhet med en löpande uppföljning av tidigare prognoser. Särskilda studier av träffsäkerheten i prognoserna har också genomförts. De viktigaste slutsatserna som kan dras från dessa är att prog-noser såväl i svensk som internationell jämförelse står sig relativt väl men att träffsäkerheten inte har förbättrats nämnvärt . var institutets prognosmetodik inte särskilt väl lämpad att analysera samspelet mellan den finansiella och den reala ekonomin men kompetensen inom detta område har gradvis stärkts. Som ett led i arbetet med att öka prognosprecisionen kan nämnas framtagandet av månatliga konjunkturbarometrar och kort- siktsindikatorer. Den ökande inriktningen på kvantifierade mål i den ekonomiska politiken har höjt kraven på tillförlitlighet i prognosarbetet. Som en följd av detta tillfördes KI efter förslag i budgetpropositionen , ett resurstillskott som bland annat skall användas för att förbättra metoderna för de medelfristiga beräkningarna, ge ökat utrymme för analyser av den internationella och finansiella utvecklingen samt förstärka den makroekonomiska kompetensen. Dessutom utökades basresurserna för utveckling av miljöräkenskaper. För att kunna anpassa verksamheten till de målsättningar som det senaste regleringsbrevet ger uttryck för har beslutat om en genomgripande organisationsförändring samt genomfört en rad nyrekryteringar . Den akademiska kompetensen är redan i utgångsläget hög men har höjts ytterligare. Avsikten med resursförstärkningen är att den skall förbättra prognoserna men några påtagliga förbättringar kan av naturliga skäl inte påvisas under innevarande år. tilldelades myndigheten utredningsresurser för att utreda förutsättningarna för en utvidgning av investeringsenkäten och tjänstebarometern. Slutresultatet från utredningarna skall redovisas senast . Institutet är statistikansvarig myndighet för investeringsenkäten som används dels vid framtagandet av nationalräkenskaper, dels vid prognosarbetet. saknas statistik som motsvarar av de totala investeringarna. Med anledning av detta anser regeringen att en utbyggnad av investeringsenkäten är nödvändig både för att förbättra den ekonomiska statistiken och för att höja prognosprecisionen. Tjänstesektorn, som 1997 stod för av BNP, växer i betydelse för svensk ekonomi. En ökad kunskap om tjänstesektorn, och då särskilt konjunkturläget, innebär därför också att prognoserna för den svenska ekonomin bör kunna förbättras. Den nuvarande tjänstebarometern har varit i funktion och täcker av tjänstesektorn. Genom att barometern har funnits är det svårt att avgöra i vilken utsträckning en barometer som omfattar fler delar av tjänstesektorn, kan komma att förbättra prognoserna för svensk ekonomi. Regeringen avvaktar därför redovisningen av utredningen innan ställning tas till beslut om en eventuell utvidgning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar bland annat försäljning av statistiktjänster och utredningsuppdrag till främst organisationer och departement. Institutet bedömer att verksamheten kan expandera något . Tabell 4.2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 3 294 3 141 153 Prognos 1998 3 200 3 200 0 Budget 1999 3 400 3 400 0 Slutsatser Den bedömning som regeringen gjort av verksamhet ger inte anledning att ompröva verksamheten. Träffsäkerheten i prognoserna har inte förbättrats nämnvärt men det finns också ett antal faktorer som medför att prognosarbete är betydligt mer komplicerat . Av dessa kan nämnas internationaliseringen av den reala ekonomin samt framväxten av den finansiella marknaden. Institutet har tillförts ett resurstillskott som skall användas för att förbättra analyserna och prognoserna med en särskild tonvikt på bl.a. medelfristiga beräkningar. KI genomgår stora förändringar som syftar till att nå de mål som ställdes upp i regleringsbrevet för . bör de vidtagna förändringarna leda till att träffsäkerheten i prognoserna ökar. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 35 494 Pris- och löneomräkning 1 384 Utökat resurskrav 700 Justering av 62 Förslag 1999 37 640 Den ökande inriktningen på kvantifierade mål i den ekonomiska politiken samt införandet av treåriga utgiftstak, ställer högre krav på tillförlitligheten hos såväl den ekonomiska statistiken som för prognosarbetet. Regeringen anser därför att myndigheten bör tillföras i utökade anslag för att kunna förbättra och bygga ut investeringsenkäten. Ökningen finansieras genom omprioriteringar mellan anslag inom utgiftsområdet. En utbyggnad av investeringsenkäten sammanhänger med den förbättring av den ekonomiska statistiken som SCB ansvarar för. Genom att investeringsenkäten blir mer heltäckande kan också prognosprecisionen öka. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). A2 Tabell 4.3 Anslagsutveckling Tusental kronor 155 000 1999 Förslag 132 978 2000 Beräknat 135 073 2 2001 Beräknat 137 126 3 1 Anvisade medel var 176 625 tkr. På tilläggsbudget i samband med vårpropositionen 1998 fördes dels 26 275 tkr till anslaget A21 , dels 1 125 tkr till anslaget A8 . 2 Motsvarar 132 678 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 132 678 tkr prisnivå. Under anslaget för () finansieras huvuddelen av effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Verksamheten med prognoser, utfall och ekonomisk statistik, utvecklingsarbetet kring ekonomistyrning, normering, budgetprocess m.m. samt viss rådgivning och stöd till regeringen har i stor utsträckning fram till finansierats från detta anslag. De ingår från i den nya myndigheten (). Den avgiftsfinansierade verksamheten avser viss årlig revision, regeringsuppdrag, utbildning och rådgivning samt redovisnings- och personaladministrativa system och internationella uppdrag m.m. En stor del av den avgiftsfinansierade verksamheten flyttades över till ESV. Det ekonomiska målet för den avgiftsfinansierade verksamheten är full kostnadstäckning. Finansieringsbilden för RRV har förändrats till följd av delningen av verket. RRV var tidigare avgiftsfinansierad . Efter delningen uppskattas den avgiftsfinansierade verksamheten uppgå till av den totala omslutningen. Den ändrade finansieringsbilden leder till att den avgiftsfinansierade verksamhetens bidrag till de totala gemensamma kostnaderna minskar. uppkom ett anslagssparande på bl.a. till följd av osäkerheter i samband med flera utredningar avseende revision m.m. För att klara uppsatta mål har verket prioriterat löpande produktion, som utvecklingsinsatser och kompetenshöjande åtgärder till viss del fått stå tillbaka. Det har i sin tur gjort att vissa strategiska satsningar på bl.a. IT- utveckling skjutits , med minskade konsultkostnader som följd. används en stor del av anslagssparandet till att finansiera engångskostnader som uppkommer i samband med delningen av RRV och bildandet av ESV. Regeringens överväganden Resultatbedömning Årlig revision RRV har, enligt god revisionssed, granskat och avlämnat revisionsberättelse för samtliga statliga myndigheter, 270 stycken. Det är en minskning jämfört med /96, då RRV reviderade 289 myndigheter. Minskningen förklaras framför allt av att försvarets olika myndigheter slogs samman till en enda myndighet 1996. Antalet reviderade objekt har ökat från 1996 till 1997. Ökningen förklaras av att antalet reviderade stiftelser dubblerats i samband med införandet av stiftelselagen (1994:1220) . Tabell 4.4 Antalet reviderade objekt 1993/94 1994/95 1995/96 1997 7 4 4 4 Myndigheter 287 285 289 270 Statliga bolag 64 80 98 105 Stiftelser 35 41 50 105 Övriga 38 39 37 37 Summa 434 449 478 516 De iakttagelser och förslag som RRV lämnat vid den årliga revisionen har till åtgärdats . Det är en marginell nedgång jämfört med /95 då motsvarande siffra uppgick till . Detta tyder på att revisorernas iakttagelser i hög grad är relevanta för myndigheterna. Effektivitetsrevision Den egeninitierade revisionen har koncentrerats till statsfinansiellt betydelsefulla områden, däribland försvaret, skatteförvaltningen, stödet till barnfamiljerna och utbildningen. Tabell 4.5 Antal effektivitetsrevisioner 1993/94 1994/95 1995/96 (12 mån) 1997 Genomförda effektivitetsrevisioner 20 22 21 18 Totalt har 18 effektivitetsrevisioner genomförts . Antalet har i stort sett varit oförändrat över en längre tidsperiod. Revisionerna används som beredningsunderlag inom . Att entydigt belysa effekterna av RRV:s effektivitetsgranskningar är svårt då det ofta är problematiskt att isolera RRV:s bidrag till att en förändring kommer till stånd. En genomgång som RRV gjort visar att av de förslag och iakttagelser som verket lämnat till regeringen har fått påvisbara resultat. Ekonomi och resultatstyrning Arbetet med att utveckla kvaliteten i prognoser, utfall och ekonomisk statistik pågår kontinuerligt. har utformningen av de publicerade prognoserna ändrats. Prognoserna har blivit mer lättillgängliga och informationen mer omfattande. Sifferunderlaget finns numera i ett särskilt tabellavsnitt. Utvecklingen av en modell för uppföljning av statsbudgeten påbörjades och tillämpades delvis 1996. har modellen tillämpats på samtliga inkomsttitlar och utgiftsanslag. Utvecklingen på statsbudgeten redovisas och presenteras , såväl på detaljnivå som på aggregerad nivå. Stora skillnader mellan utfall och budget analyseras och kommenteras. Detta ger regeringen möjlighet att agera för att bl.a. möta eventuella anslagsöverskridanden. RRV har förvaltat ett flertal ekonomiadministrativa regelverk. Under budgetåret har flera nya föreskrifter och allmänna råd tillkommit, bl.a. har ett utvecklingsprojekt om bemyndiganden resulterat i att föreskrifter och allmänna råd till anslagsförordningen har beslutats. Arbetet har också lett till tillägg i förordningen om myndigheternas årsredovisning m.m. Den årliga ekonomiadministrativa värderingen av statliga myndigheter som RRV utför visar att myndigheternas ekonomiadministrativa standard förbättrats. För hade av myndigheterna en fullt tillfredsställande ekonomiadministrativ standard mot för /95. RRV tillhandahåller flera ekonomi- och personaladministrativa system (AGRESSO, , FS samt Palasso). Verksamheten är avgiftsfinansierad. Från ingår denna verksamhet i ESV. Direkt regeringsstöd Verket har slutfört ett stort antal regeringsuppdrag. Av effektivitetsrevisionens resurser har gått till regeringsuppdrag, varav avser regeringens satsning på att stärka kontrollfunktionen i staten. Om man bortser från RRV:s del av satsningen på kontrollfunktionen i staten, som är en tillfällig satsning , har regeringsuppdragens andel av effektivitetsrevisionen minskat från /. Minskningen förklaras av att flera stora projekt slutförts . beviljades RRV för projekt inom ramen för regeringens satsning på kontrollfunktionen i staten. har fem rapporter publicerats, varav två publicerades och avser granskning av EU:s fiske- och jordbruksfonder. Rapporterna har givit regeringen underlag så att åtgärder har kunnat aviseras bl.a. i regeringens skrivelse Uppföljning av (sk. 1997/98:187). RRV har fastställt en uppdragspolicy för verkets uppdragsverksamhet i syfte att bevaka att dess omfattning inte riskerar tränga undan kärnverksamheten och tilltron till den revisionella verksamhetens oberoende. Antal lämnade remissyttranden och de totala kostnaderna för remissarbetet har ökat /95. Styckkostnaden har dock minskat över tiden. RRV:s kostnader för remissarbetet uppgick till . Internationell verksamhet RRV är engagerad i flera internationella organisationer däribland i EUROSAI (den europeiska regionala samarbetsorganisationen för nationella revisionsorgan) där verket är ledamot av styrelsen. har RRV inom ramen för INTOSAI (den internationella organisationen för nationella revisionsorgan) bl.a. arbetat med att ta fram ett förslag avseende en etisk kod för statsrevision. Detta arbete är också utgångspunkt för utveckling av verkets interna riktlinjer och handledningar. Tjänsteexporten utgörs i huvudsak av biståndsprojekt på uppdrag av SIDA, i enlighet med biståndspolitiska mål. Uppdragen består främst av att bistå i arbetet med att bygga upp statliga revisionsorgan samt utveckla statlig redovisning och budgetering bl.a. i södra . Verksamheten är avgiftsfinansierad. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 241 100 231 700 9 400 (varav tjänsteexport) 30 900 32 300 -1 400 Prognos 1998 134 715 134 624 91 (varav tjänsteexport) 16 311 17 415 -1 104 Budget 1999 61 300 61 000 300 (varav tjänsteexport) 22 000 21 700 300 Den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas halveras . Det förklaras framför allt av att huvuddelen av den avgiftsfinansierade verksamheten ligger inom området ekonomi- och personaladministrativa system, som överfördes till ESV per . Resultatet för avgiftsfinansierad verksamhet som utgör ett eget resultatområde kan balanseras . Tjänsteexporten visar ett underskott 1997. Detta förklaras av att bl.a. aktivitetsnivån i det största projektet, , blev lägre än planerat som kostnaderna för metod- och kvalitetsutveckling har ökat. har omslutningen för tjänsteexporten minskat. Det förklaras av att samt övriga långtidsuppdrag håller på att avslutas. Diskussion om nya projekt pågår med SIDA. RRV räknar med att uppdragsvolymen kommer att öka . Slutsatser Sammanfattningsvis bedömer regeringen att RRV har klarat sina åtaganden och därmed bidragit till de uppsatta effektmålen bl.a. genom att granska statlig verksamhet och statliga åtaganden genom årlig revision och effektivitetsrevision. Genom egeninitierad effektivitetsrevision och uppdrag har verket bidragit till utvärdering och omprövning av statlig verksamhet. Genom bl.a. ekonomisk information och prognoser har verket försett regeringen med tillförlitlig information och analyser som underlag för regeringens ställningstagande om den statliga ekonomin. RRV har verkat för en tillförlitlig och ändamålsenlig redovisning av hög kvalitet i statsförvaltningen samt försett myndigheter och med stöd och metodutveckling för en effektiv ekonomisk styrning. För att, inom anvisade ramar, klara de krav som ställs på ett renodlat revisionsorgan är det nödvändigt med fortsatta effektiviseringar och prioriteringar i verksamheten samt att vidareutveckla verkets höga kompetensnivå. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 1 121 825 Pris och löneomräkning + 3 455 Lokalkostnadsbesparing - 98 Premiejustering + 332 Revision försäkringskassorna + 964 Merutgifter pga. ändrad finansieringsbild + 6 500 Förslag 1999 132 978 1 Efter justering för helårseffekt till följd av delningen (-27 400 tkr). Regeringen föreslår att anslaget för blir . I beräkningen har hänsyn tagits till tidigare beslutade lokalkostnadsbesparingar. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Förslaget inkluderar en förstärkning med totalt varav överförs permanent från utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, för revision av försäkringskassornas delårsrapporter, och som kompensation för den extra anslagsbelastning som den ändrade finansieringsbilden beräknas medföra för . Förstärkningen finansieras genom omfördelning av medel inom utgiftsområdet. Anslaget för har preliminärt beräknats till . I beräkningen har hänsyn tagits till tidigare beslutad lokalkostnads- besparing på . Anslaget för har beräknats till . Konsekvenserna av den ändrade finansieringsbilden behöver analyseras ytterligare som underlag för omprövning av anslagsnivån i samband med budgetarbetet . A3 Tabell 4.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 26 275 1999 Förslag 55 550 2000 Beräknat 56 552 2 2001 Beräknat 57 412 3 1 Anslaget föreslogs på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Motsvarar 55 550 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 55 550 tkr prisnivå. Myndigheten (), bildades . Under anslaget finansieras huvuddelen av verksamheten med prognoser, utfall och ekonomisk statistik, utvecklingsarbete kring ekonomistyrning, normering, budgetprocessen m.m. samt viss rådgivning och stöd till regeringen. Den avgiftsfinansierade verksamhet som ESV bedriver avser bl.a. regeringsuppdrag, utbildning och rådgivning, ekonomi- och personaladministrativa system samt internationella uppdrag. Det ekonomiska målet för den avgiftsfinansierade verksamheten är full kostnadstäckning. Resultatinformation för verksamheterna avseende återfinns under anslaget A2 och utgiftsområde 14, avsnittet . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.8 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Prognos från 112 190 117 460 -5 270 (varav tjänsteexport) 6 000 5 500 500 Budget 1999 194 345 195 470 -1 125 (varav tjänsteexport) 11 000 11 000 - Det beräknade negativa resultatet hänförs till verksamhetsområdet ekonomiadministrativa system. Det förklaras i huvudsak av att avgiftsinkomsterna från de ekonomiadministrativa systemen inte täcker kostnaderna för systemen. ESV kommer att vidta åtgärder för att förbättra resultatet inom detta verksamhetsområde. Tjänsteexporten bedrivs i huvudsak på uppdrag av SIDA, i enlighet med biståndspolitiska mål, och är avgiftsfinansierad. Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget för blir . Medel som även tidigare användes för utvecklingsinsatser inom området ekonomisk styrning lyfts nu in i anslaget. Beräkningen inkluderar därför i överförda medel från anslaget A13 Utvecklingsarbete. Anslaget för har beräknats till . Anslaget för har beräknats till . A4 Statskontoret Tabell 4.9 Anslagsutveckling Tusental kronor 67 370 1999 Förslag 64 597 2000 Beräknat 64 659 1 2001 Beräknat 65 680 2 1 Motsvarar prisnivå 2Motsvarar prisnivå Statskontoret har utnyttjat av sitt anslagssparande mot planerade . Den avgiftsfinansierade inköpssamordningen redovisar ett överskott på till följd av att upphandlingen av persondatorer ökat kraftigt. Regeringens överväganden Resultatbedömning Det övergripande målet för Statskontoret har varit att stödja regeringen i arbetet med att ompröva, effektivisera och styra statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontorets uppgift är att vara ett utrednings- och stabsorgan åt regeringen och . Verksamhetens inriktning preciseras i särskilda uppdrag från regeringen och överenskommelser om insatser åt departementen, departementala arbetsgrupper och kommittéer. Statskontoret förser uppdragsgivarna med beslutsunderlag inom verksamhetsområdet genom att utföra uppdrag, lämna remissyttranden, medverka som experter i kommittéer och arbetsgrupper samt genom att uppmärksamma regeringen på behov av åtgärder. Verksamhetsmålen har varit att utveckla uppdragsdialogen med så att denna i högre grad inriktas på att fortlöpande uppmärksamma regeringen på möjligheter till sektorsövergripande och kostnadssänkande åtgärder och att prioritera stöd inom vissa i regleringsbrevet angivna områden. När det gäller det första målet att utveckla uppdragsdialogen redovisar Statskontoret att förslag om sektorsövergripande eller kostnadssänkande åtgärder lämnats i 32 av 37 avrapporterade uppdrag. Åtgärderna har bland annat avsett att pröva möjligheterna att avveckla statligt huvudmannaskap, vidareutveckla resultatstyrningen, förbättra myndighetsorganisationen, införa nya verksamhetsformer eller att förnya förvaltningsprocesser med hjälp av IT. Statskontoret har också genom förstudier på eget initiativ belyst utrymmet för sektorsövergripande och kostnadssänkande omprövning av offentliga åtaganden. Sådana analyser har bl.a. belyst frågor som rör avgiftsfinansiering, konkurrensutsättning och allokering av kontrollresurser.