prop · GM031D5 · 1999-01-01 00:00:00 — Bilaga 2 Svensk ekonomi Bilaga 2 Svensk ekonomi Innehållsförteckning Förord 7 1 Inledning 7 1.1 Sammanfattning 7 1.2 Utvecklingen inom olika områden 9 1.3 Sidoalternativet 14 2 Internationell utveckling 16 2.1 Utvecklingen i och övriga 16 2.1.1 16 2.1.2 Övriga 17 2.2 Utvecklingen i 18 2.3 Utvecklingen i EU och euroområdet 18 2.4 Utvecklingen i och inklusive 20 2.5 Risker kring internationell utveckling 20 3 De finansiella marknaderna 22 3.1 Utvecklingen i omvärlden 22 3.2 Utvecklingen i 23 3.3 Antaganden om ränte- och valutakursutvecklingen 24 4 Utrikeshandeln 26 4.1 Varuhandeln 26 4.2 Tjänstebalansen 28 4.3 Bytesbalansen 28 5 Näringslivets produktion 29 5.1 Industrin 29 5.2 Byggnadsverksamhet 31 6 Arbetsmarknad 32 7 Löner 37 8 Inflation 40 9 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 43 9.1 Hushållens inkomster 43 9.2 Privat konsumtion 44 10 Investeringar 56 10.1 Näringslivets investeringar 56 10.2 Bostäder 57 10.3 Lagerinvesteringar 58 11. Den offentliga sektorn 60 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn 60 11.2 Den statliga sektorn 64 11.3 Allmänna pensionsfonden/ ålderspensionssystemet 66 11.4 Kommunsektorn 67 12 Sidoalternativ 70 1.1 Prognosförutsättningar 10 1.2 Nyckeltal 10 1.3 Försörjningsbalans 11 1.4 Bidrag till BNP-tillväxten 13 1.5 Finansiellt sparande 13 2.1 BNP-tillväxt, inflation och arbetslöshet 19 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster 24 3.2 Ränte- och valutakursantagande 25 4.1 Export och import av varor och tjänster 27 4.2 Bytesbalansen 28 5.1 Näringslivets produktion 29 5.2 Nyckeltal för industrin 30 5.3 Byggnadsverksamhet 31 6.1 Arbetsmarknad 32 6.2 Sysselsättning,, branschfördelat 33 6.3 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 34 7.1 Timlöner 37 7.2 Arbetskraftskostnad per anställd i näringslivet enligt 39 9.1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion och sparande 43 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 46 10.2 Övriga näringslivets investeringar 47 10.3 Lagerförändringar och lagerbidrag 49 11.1 Den offentliga sektorns finanser 50 11.2 Den offentliga sektorns skatter och avgifter 52 11.3 Den offentliga sektorns utgifter i löpande pris samt volymförändring 53 11.4 Förändring av finansiellt sparande 54 11.5 Staten inklusive sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen 55 11.6 Ålderspensionssystemet 56 11.7 Kommunsektorns finanser 58 12.1 Nyckeltal i sidoalternativet 61 12.2 Försörjningsbalans i sidoalternativet 62 12.3 Den offentliga sektorns finanser i sidoalternativet 64 1.1 BNP-utveckling 7 1.2 Sysselsättning 13 2.1 BNP-tillväxt i världen, , och EU 16 2.2 BNP-tillväxt i några krisdrabbade 17 2.3 Företagens och hushållens framtidstro i EU 19 3.1 Internationell börsutveckling 22 3.2 Dollar i D-mark och yen 22 3.3 Obligationstäntan i och 23 3.4 Kronans kurs 23 4.1 Exportens regionsvisa fördelning 26 4.2 Export-, världsmarknads- och marknadsandelstillväxt för bearbetade varor 27 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 30 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel 30 6.1 Antal nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta 32 6.2 Sysselsatta och arbetskraftsutbud 33 6.3 Befolkningen i arbetsför ålder uppdelad på grupper 35 6.4 Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 35 6.5 Beveridgekurva 36 7.1 Timlöneutveckling i ekonomin som helhet 38 8.1 Producent- och importpriser 41 8.2 Konsumentprisutveckling enligt KPI och HIKP 41 9.1 Privat konsumtion och disponibel inkomst 45 10.1 Investeringar som andel av BNP 46 10.2 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter 48 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 50 11.2 Den offentliga sektorns inkomster och ugifter 51 11.3 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och nettoskuld 51 11.4 Den offentliga sektorns reala utgifter 52 11.5 Kommunsektorns konsumtion 59 12.1 Marknadstillväxt i sidoalternativet 61 12.2 BNP-tillväxt i sidoalternativet 63 12.3 Öppen arbetslöshet i sidoalternativet 63 Förord I denna bilaga till budgetpropositionen görs en bedömning av den internationella och den svenska ekonomins utveckling t.o.m. . Bedömningen baseras på underlag från , , IMF och den prognos publicerade . Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningar har gjorts med stöd av modeller och och är betingade av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. Ansvarig för bilagan är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . 1 Inledning 1.1 Sammanfattning Den svenska bruttonationalprodukten (BNP) förväntas växa med såväl 1998 som 1999. Asienkrisen har fördjupats och tillväxten i världs- ekonomin har reviderats ned i förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition. För del har detta resulterat i en något svagare utveckling av utrikeshandeln, vilket dock uppvägs av en starkare inhemsk efterfrågan. Situationen på arbetsmarknaden har förbättrats ytterligare och en god sysselsättningstillväxt förutses , vilket banar väg för en sjunkande arbetslöshet. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna var bruttonationalprodukten (BNP) i högre än . Utrikeshandeln gav ett negativt bidrag till tillväxten, som bruttoinvesteringarna och den privata konsumtionen utvecklades starkt. Även en expanderande konsumtion och positivt lagerbidrag bidrog till en hög tillväxt. Under förutsättning att löneökningarna begränsas till och att den internationella konjunkturen inte påtagligt försämras beräknas den svenska ekonomin kunna växa med även och (se diagram 1.1). Lönebildningen antas fungera väl, vilket tillsammans med låga räntor och den låga sysselsättningsgraden, utgör viktiga förklaringar till att den svenska ekonomin bedöms kunna växa snabbt utan att priser och löner accelererar. Tillväxten drivs i hög grad av en stark inhemsk efterfrågan. Utrikeshandeln förväntas ge mindre bidrag till tillväxten jämfört med och 1997. I förhållande till är den förändrade sammansättningen av tillväxten gynnsam för sysselsättningen och påskyndar nedgången av den öppna arbetslösheten. Den fördjupade recessionen i och i stora delar av övriga , den turbulenta utvecklingen i och en viss avmattning av konjunkturen i väntas medföra att den globala tillväxten faller från 1997 till 1998. Produktionsfallet i de krisdrabbade länderna i förväntas bli avsevärt större än vad som antogs i vårpropositionen. Återhämtningen i försvåras av problemen i det finansiella systemet och framtidspessimism bland hushåll och företag. En expansiv finanspolitik tillsammans med åtgärder för att sanera finanssektorn bedöms bidra till en viss återhämtning av den japanska konjunkturen . Tillväxten i EU-området drivs, precis som i , av en förhållandevis stark inhemsk efterfrågan. Låga räntor, en viss ljusning på arbetsmarknaden samt en mindre stram finanspolitik i jämförelse med 1996 och 1997 understödjer tillväxten. Tillväxtutsikterna i är överlag goda även om den norska tillväxten väntas mattas av efter ett antal goda år. Den svaga ekonomiska utvecklingen i och har lett till en tydlig internationell pris- och vinstpress nedåt. En viktig anledning till detta är att efterfrågebortfallet från de drabbade länderna har resulterat i ett kraftigt prisfall på priskänsliga råvaror, exempelvis olja. förutses en försiktig exportledd återhämtning i . Den tilltagande internationella konkurrens som följer kommer att dämpa det generella pristrycket även . Förväntningar om en fortsatt internationell prispress och en lättare penningpolitik har medfört att långräntorna i såväl EU-området som i har sjunkit till historiskt låga nivåer. Trots en högre räntemarginal mot ligger den svenska tioåriga obligationsräntan betydligt under de nivåer som förutsågs i vårpropositionen. De viktigaste förklaringarna bakom den svenska räntenedgång som har ägt rum är, förutom lägre internationella räntor, dels ett markant ökat förtroende för en sund utveckling av de offentliga finanserna, dels att inflationsförväntningarna har fallit. Den svenska kronan har, utan att det föreligger några övertygande fundamentala förklaringar, försvagats . Trots den något splittrade internationella konjunkturbilden bedöms den svenska exporten av varor och tjänster kunna växa med 1998 och 1999. beräknas importen öka relativt kraftigt. Utrikeshandeln förutses därför ge ett negativt bidrag till tillväxten, vilket delvis beror på den låga exporten till men även på en mycket kraftig uppgång i tjänsteimporten. Förutsättningarna för av hög tillväxt i den privata konsumtionen är bättre än . Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden, de låga räntorna, en stark förmögenhetsställning i hushållssektorn, en god inkomstutveckling och ett uppdämt behov av att ersätta förslitna kapitalvaror är några av de viktigaste faktorerna som talar för en stark utveckling av den privata konsumtionen. Ett annat uttryck för hushållens konsumtionsvilja är att deras framtidsförväntningar, vad gäller den egna ekonomin och arbetsmarknadsläget, är optimistiska. BNP-tillväxten och i något mindre utsträckning för åren därefter, underbyggs också av en god investeringstillväxt. Den kraftiga expansion som väntas i tjänstesektorn och ett högt kapacitetsutnyttjande i industrin innebär ett stort behov av att bygga ut kapaciteten i näringslivet. Ett tydligt osäkerhetsmoment föreligger dock för investeringarna i den exportberoende delen av industrin. Om Asienkrisens negativa effekter på världsekonomin blir mer långvariga än vad som förutsätts i prognosen kan delar av exportindustrins investeringar komma att skjutas . Läget på arbetsmarknaden har utvecklats bättre än vad som förutsågs i vårpropositionen. har sysselsättningen uppreviderats och arbetslösheten nedreviderats. Sysselsättningen hade ökat med ca 60 000 personer i jämförelse med augusti . Ledande indikatorer tyder på att en relativt kraftig sysselsättningstillväxt är att vänta under återstoden av 1998 och , vilket i sin tur kommer att generera ett fortsatt fall i den öppna arbetslösheten. Den nedgång i den öppna arbetslösheten som kunde noteras berodde till stor del på ett stigande deltagande i och därmed på ett fallande arbetsutbud. bedöms arbetsutbudet stiga i takt med att sysselsättningen ökar. beräknas den öppna arbetslösheten uppgå till . De offentliga finanserna visar överskott . Därmed minskar den offentliga sektorns skuldsättning som säkerhetsmarginalerna vid en konjunkturavmattning ökar. Den offentliga sektorns bruttoskuld som andel av BNP, definierad enligt de s.k. Maastrichtkriterierna, sjunker från till . På några områden är osäkerheten i prognosen stor: - Det kan inte uteslutas att Asienkrisen blir mer vittomfattande och utsträckt över tiden än vad som antas i prognosen. I kapitel 12 beskrivs därför ett s.k. sidoalternativ som belyser effekterna på svensk ekonomi vid en sämre internationell utveckling. - Lönerna antas stiga med i genomsnitt , vilket är summan av de genomsnittliga avtalsmässiga löneökningarna, som har beräknats till , och en löneglidning på . Den antagna löneglidningen ligger i linje med de bedömningar som gjordes av parter och medlare inom ett flertal avtalsområden i samband med vårens avtalsrörelse. Med löneökningar på denna nivå blir inflationstrycket fortsatt lågt, vilket skapar förutsättningar för en expansiv penningpolitik och en god konkurrenskraft i industrin. Detta sammantaget befrämjar en stark sysselsättningstillväxt. Det kan dock inte uteslutas att löneglidningen kan komma att överstiga . - Utvecklingen under föregående år och har visat att utbildningssatsningen i stor utsträckning har lyckats fånga upp personer som annars skulle ha varit öppet arbetslösa. Prognosen bygger på antagandet att utbildningssatsningen även omfattar denna kategori samt att personer som fullföljt ett utbildningsprogram får större möjligheter att finna ett arbete efter genomgången utbildning. En annan osäkerhetsfaktor vad gäller arbetsutbudet, är i vilken utsträckning de grupper som står utanför arbetskraften träder in när sysselsättningsläget, och därmed sannolikheten att få jobb, förbättras. Om inträdet i arbetskraften blir högre än beräknat i prognosen, blir det svårare att nå arbetslöshetsmålet. 1.2 Utvecklingen inom olika områden Den internationella utvecklingen Den ekonomiska tillväxten i världen har dämpats till följd av en fördjupad recession i och . Det globala pristrycket har minskat, vilket bidragit till lägre räntor och en stimulans av inhemsk efterfrågan i och . Osäkerheten avseende utvecklingen av världsekonomin har ökat . I synnerhet är osäkerheten i bedömningarna vad gäller den japanska recessionens djup, tidsutsträckning och spridningseffekter betydande. Någon tydlig vändpunkt i den japanska konjunkturen har ännu inte kunnat konstateras. I prognosen förutsätts dock en stabilisering under slutet av och en viss återhämtning under loppet av . Detta förutsätter att de av regeringspartiet föreslagna stimulansåtgärderna, motsvarande av BNP fördelat på 1998 och 1999, genomförs fullt ut samt att åtgärder som vidtagits i syfte att förbättra situationen i finanssektorn blir framgångsrika och får positiva förtroendeeffekter. Recessionen i de krisdrabbade länderna i , dvs. , , , och , har fördjupats och spridits till övriga länder i regionen. En försiktig exportledd återhämtning förutses först . Läget är dock mycket svårbedömt både med avseende på inhemska och yttre förutsättningar för en expansion. På det inhemska planet handlar det framför allt om huruvida länderna har uppnått en tillräckligt hög grad av stabilitet för att företag och hushåll skall våga investera och konsumera samt om det finansiella systemet fungerar tillräckligt väl för att understödja en återhämtning. Yttre hot mot ett mer gynnsamt tillväxtförlopp inkluderar en utebliven återhämtning i och en kinesisk devalvering. Det är med andra ord tydligt att problemen i , och hänger intimt samman och att spelar en nyckelroll för den fortsatta utvecklingen i regionen. Den ekonomiska utvecklingen i kännetecknas av låg inflation, god tillväxt och låg arbetslöshet. Tillväxten har burits upp av en stark inhemsk efterfrågan som Asienkrisen och förstärkningen av dollarn har satt sina spår i form av ett växande underskott i handelsbalansen. BNP-tillväxten framöver förutses mattas av i förhållande till 1996 och snabba tillväxt, för att närma sig den underliggande tillväxttrenden . Även om den amerikanska ekonomin inte är så beroende av utrikeshandeln, kan en fördjupad Asienkris, särskilt om den sprider sig till , få kännbara effekter. Tabell 1.1 Prognosförutsättningar Årlig procentuell förändring 1996 1997 1998 1999 2000 2001 BNP OECD1 2,7 2,8 2,1 2,2 2,4 2,3 KPI OECD1 2,2 2,0 1,5 1,8 2,0 2,0 Timlön, kostnad 3,0 Dollarkurs (SEK)2 7,5 TCW-index2 116,0 120,5 121,7 120,4 118,5 118,0 Tysk långränta3 4,3 1 Årlig procentuell förändring. 3 10-års statsobligation, årsgenomsnitt. 4 6-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt. Källor: , och . En annan hotbild är om den internationella pris- press, som följer i Asienkrisens spår, leder till nedjusterade vinstförväntningar för amerikanska företag. En sådan utveckling kan påverka såväl investerings- som börsutvecklingen och i förlängningen även tillväxten i negativ riktning. Som en motvikt till den amerikanska konjunkturavmattningen och den svaga asiatiska utvecklingen väntas konjunkturen i EU-området vara fortsatt stark. Det låga ränteläget och en mindre stram finanspolitik stimulerar såväl investeringar som privat konsumtion och kan leda till en viss uppgång i den offentliga konsumtionen. EU-länderna befinner sig i något olika konjunkturfaser. , och är i ett relativt tidigt skede av uppgångsfasen. Dessa tre länder står för av det samlade produktionsvärdet i EU och har därför ett mycket stort genomslag på konjunkturutvecklingen i EU-området som helhet. Ett antal EU-länder ligger längre fram i konjunktur-cykeln, bl.a. och . och förefaller vara på väg in i en konjunkturavmattning. I väntas tillväxten förbli fortsatt hög, men sjunka till . I har fallande oljepriser och tecken på alltför höga löneökningar försvagat växelkursen och tvingat fram en åtstramning av penningpolitiken. 1996 1997 1998 1999 2000 2001 KPI, dec-dec 0,1 1,9 0,1 1,1 2,0 2,0 NPI, dec-dec -1,0 -0,9 -0,5 0,6 Disponibel inkomst1 -0,7 -1,7 2,7 3,3 1,5 1,8 Sparkvot (nivå) 4,4 0,8 0,8 1,2 0,3 0,1 Industriproduktion1 2,1 5,4 4,6 4,5 4,0 2,9 Relativ enhets- arbetskostnad1 -5,3 -1,7 -0,4 Sysselsättning2 -0,6 -1,0 1,3 1,5 1,8 1,1 Öppen arbets- löshet3 4,0 Arbetsmarknads- politiska åtgärder3 3,5 Handelsbalans4 125 139 144 147 160 170 Bytesbalans5 2,6 2,8 2,3 2,1 2,2 2,4 Offentliga sektorns finansiella sparande5 -2,1 -1,1 3,3 1 Årlig procentuell förändring. 2 Antal personer. Årlig procentuell förändring. 3 Andel av arbetskraften. 5 Procent av BNP. Källor: och . Räntor, löner och inflation De svenska långräntorna har, tillsammans med räntorna i EU-området och , fortsatt att falla . Den svenska 10-årsräntan bedöms ligga strax , för att sedan stiga blygsamt under de nästföljande åren i takt med en starkare inhemsk efterfrågan i . Parallellt med de mycket låga och fallande långräntorna har räntemarginalen mot tyska obligationsräntor vidgats. Anledningen till den relativt stora nedgången i tyska räntor tycks vara att höstens turbulens på de finansiella marknaderna har resulterat i portföljomplaceringar från marknader som upplevs som osäkra till säkra marknader. I prog- nosen antas att de tyska långräntorna stiger upp mot under loppet av 1999 och 2000, samt att den svenska långräntemarginalen över närmar sig 20 punkter. I prognosen antas styrräntan ligga kvar oförändrad i som en viss höjning förutsätts i och i den Europeiska monetära unionen . Kronan har fluktuerat kraftigt och legat på nivåer som knappast är långsiktigt förenliga med den fundamentala bilden av svensk ekonomi bytesbalansen visar stabila överskott och infla Miljarder kronor Årlig procentuell förändring 1997 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Privat konsumtion 923 0,8 1,3 2,0 2,7 2,9 2,5 2,0 Offentlig konsumtion 449 -0,9 -0,2 -2,1 1,9 0,8 0,6 0,8 Stat 134 -2,1 -0,6 -5,0 2,5 0,5 0,5 0,5 Kommun 315 -0,4 0,0 -0,7 1,7 0,9 0,6 1,0 Bruttoinvesteringar 238 12,4 3,7 -4,8 9,8 8,0 6,8 5,9 Näringsliv exkl. bostäder 183 27,7 4,7 -0,1 10,7 7,1 4,8 3,2 Bostäder 24 -23,5 13,1 -25,7 6,2 23,5 25,0 25,0 Myndigheter 31 -5,7 -8,0 -9,4 7,6 1,4 2,2 1,4 Lagerinvesteringar 7 0,5 -1,1 0,7 0,1 0,0 0,0 0,0 Export 761 12,9 6,1 12,8 5,9 5,8 6,6 5,5 Import 639 10,2 3,7 11,7 8,8 7,1 6,3 5,8 BNP 1739 3,9 1,3 1,8 3,0 3,0 3,2 2,6 Källor: och . tionen förutses att bli mycket låg. Prognosen bygger därför på förutsättningen att kronan förstärks gradvis för att ligga på ett TCW-index på 118. Slutnivån är densamma som i vårpropositionen men det tar innan slutnivån nås. En viktig del i den ljusa bilden av den svenska ekonomin är att utfallet av avtalsrörelse blev lägre än vad många hade befarat. Givet de utgångspunkter som angavs ovan antas lönerna stiga med under hela kalkylperioden. För att detta skall vara möjligt får inte löneglidningen överstiga , vilket är betydligt lägre än den historiska löneglidningen. En ökad samsyn om vikten av låga nominella löneökningar bland arbetsmarknadens parter, nya avtalskonstruktioner, större flexibilitet vad gäller arbetstidens förläggning och låga inflationsförväntningar är några viktiga skäl till varför en nedväxling av löneglidningen är trolig. Det finns dock en risk för att löneglidningen kan bli högre, bl.a. om det uppstår brist på arbetskraft . Inflationstrycket i svensk ekonomi har under de åren varit lågt och kommer sannolikt att så förbli också under resterande del av 1998 och 1999. Med löneökningar som antagits uppgå till , god produktivitetstillväxt, apprecierande krona, låga världsmarknadspriser samt inflationsförväntningar, som även på ligger , är det svårt att se något mer påtagligt inflationshot. Mot denna bakgrund antas att styrränta den s.k. reporäntan hålls oförändrad fram t.o.m. . Faktorer som kan störa bilden av ett lågt inflationstryck är högre löneökningar, svagare krona samt att den inhemska efterfrågetillväxten blir så stark att handeln kan öka sina marginaler kraftigt. Det krävs dock mycket stora avvikelser i förhållande till vad som bedöms vara den mest sannolika utvecklingen i denna prognos, för att hoten skall leda till att inflationen varaktigt ökar till eller mer . Det är heller inte troligt att inflationen mätt som årsgenomsnitt når , även om osäkerheten är större i detta tidsperspektiv. Därefter förutsätts att inflationen sammanfaller med inflationsmål ytterst genom att penningpolitiken och därmed tillväxten anpassas så att målet uppfylls. Försörjningsbalansen Exporttillväxten väntas sjunka från fjolårets knappa till . minskade export till (exklusive ) med jämfört med . står för av samlade export, vilket innebär att den direkta effekten av Asienkrisen på svensk exportvolym kan uppskattas till . Den totala exporten har dock hållits uppe av en god exporttillväxt till (+ ). av svensk export går till . Den europeiska konjunkturen är således av avgörande betydelse för den svenska exporten. Givet en viss återhämtning i bedöms den svenska exporten kunna växa med även . Varuimporten steg, enligt nationalräkenskaperna, i jämförelse med . Den totala importen väntas stiga med och . Ett viktigt inslag i den växande importen är att tjänsteimporten ökar i mycket snabb takt. En delförklaring är att svenskars utlandsresande har ökat i betydande omfattning. Även direktimport av bilar (klassificeras som tjänsteimport), internethandel och en växande import av tekniska konsulttjänster har sannolikt bidragit till den snabba tillväxten av importerade tjänster. Tjänsteimportens höga ökningstal innebär att tjänstebalansen totalt sett ger negativa bidrag till tillväxten och på respektive . De flesta förutsättningar är på plats för en fortsatt relativt stark uppgång i den privata konsumtionen uppdämda behov att anskaffa kapitalvaror, en stark hushållsekonomi och framtidsoptimism. Behoven av att ersätta gamla kapitalvaror har redan satt tydliga spår i utvecklingen av sällanköpsvaruhandeln. Försäljningen av möbler, radio- och televisionsutrustning har ökat med mellan och jämfört med . Hushållens disponibla inkomster bedöms öka och . Den låga inflationen gör att reallöneutvecklingen blir god trots de historiskt sett låga nominella löneökningarna. Hushållens inkomster stärks vidare av att allt fler personer får arbete. är hushållens förmögenhetssituation, höstens börsnedgång till trots, bättre än vad den varit på mycket . Den privata konsumtionen väntas öka med både 1998 och 1999. Konsumtionsökningen väntas sedan avta och . förväntas en omfattande kapacitetsutbyggnad i näringslivet och en viss återhämtning av bostadsinvesteringarna. Det låga ränteläget, en relativt hög lönsamhet i näringslivet och den starka ekonomiska situationen i hushållssektorn skapar gynnsamma förutsättningar för en fortsatt investeringsexpansion. investeringsenkät och senaste kvartalsbarometer visar att investeringsviljan är hög inom industrin. Vad gäller övrigt näringsliv har en snabb investeringstillväxt redan noterats i de sektorer som har en stark koppling till hushållens efterfrågan. tjänstebarometer pekar på ett tydligt förbättrat konjunkturläge för arkitekter och teknisk konsultverksamhet, vilket vanligen förebådar ökade investeringar. Mycket talar även för en snabb tillväxt av bostadsbyggandet under hela kalkylperioden. En del av anpassningen av bostadsbeståndet mot en ny långsiktig jämviktsnivå har ägt rum tidigare under 1990- talet. med, mer eller mindre kontinuerlig, nedgång i bostadsbyggandet är utgångsnivån mycket låg. Stigande priser på småhus i tillväxtregionerna har ökat lönsamheten vid nyproduktion varför bostadsinvesteringarna återigen förväntas stiga. Trots mycket höga tillväxttal understiger det beräknade bostadsbyggandet en långsiktigt normal nivå. Sammantaget ökar bruttoinvesteringarna med 1998 och 1999 för att sedan öka något långsammare . Som framgår av tabell 1.4 står bruttoinvesteringarna för av BNP- tillväxten fram . är emellertid en svårbedömd komponent i försörjningsbalansen.