prop · GM0346 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:46 Vissa frågor som rör val till Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås ändringar i vallagen (1997:157) som innebär att när en unionsmedborgare som inte är svensk medborgare kandiderar i vid val till , skall valmyndigheten i det land där unionsmedborgaren är medborgare underrättas om det. I propositionen föreslås också att unionsmedborgare som anmält en önskan om att tas upp i allmän röstlängd för val till skall tas upp i en röstlängd till dess han eller hon stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. Ändringarnas syfte är att bestämmelserna i vallagen skall stämma överens med gemenskapsrätten. Ändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) 4 3 Ärendet och dess beredning 6 4 Gällande ordning 6 5 Behovet av lagändringar 7 5.1 Utbyte av information mellan medlemsstaterna i EU 7 5.2 Registrering i röstlängd 8 6 Kostnadsmässiga konsekvenser 9 7 Ikraftträdande m.m. 9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157). 2 Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 16 § samt 7 kap. 3 och 5 §§ vallagen (1997:157) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 16 § Unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar kandidera vid val till skall senast vid som den centrala val- myndigheten bestämmer enligt 19 §, lämna en försäkran till den centrala valmyndigheten. I den skall de ange sin nationalitet och sin adress i , ange den valkrets eller område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och försäkra att de inte kandiderar vid val till i någon annan stat. Till en sådan försäkran skall följa ett intyg av den behöriga myndigheten i hemstaten att val- barheten inte gått förlorad där eller att denna diskvalifikationsgrund inte finns såvitt myndigheten vet. Unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar kandidera vid val till skall senast vid som den centrala val- myndigheten bestämmer enligt 19 §, lämna en försäkran till den centrala valmyndigheten. I den skall de ange sin nationalitet och sin adress i , ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och försäkra att de inte kandiderar vid val till i någon annan stat. Till en sådan försäkran skall det fogas ett intyg av den behöriga myndigheten i hemstaten att val- barheten inte gått förlorad där eller att denna diskvalifikationsgrund inte finns såvitt myndigheten vet. En underrättelse om att en unions- medborgare har förklarat att han eller hon vill kandidera vid val till skall sändas till valmyndigheten i den stat där personen är medborgare. 7 kap. 3 § Röstlängderna för val till skall innehålla uppgifter om svenska medborgare som sägs i 1 §, och unionsmedborgare som fyller senast på valdagen, som är folkbokförda i landet och som senast före valdagen en- ligt 5 § skriftligen hos skattemyn- digheten anmält sin önskan att tas upp i röstlängd. Röstlängderna för val till skall innehålla uppgifter om svenska medborgare som sägs i 1 §, och unionsmedborgare som fyller senast på valdagen, som är folkbokförda i landet och som en- ligt 5 § skriftligen hos skattemyn- digheten anmält sin önskan att tas upp i röstlängd. 5 § Unionsmedborgare som vill utöva sin rösträtt vid val till skall senast före valdagen skriftligen hos skattemyndigheten anmäla sin önskan om att tas upp i röstlängd. Den som gjort en sådan an- mälan skall tas upp i en röstlängd till dess han eller hon stryks från den på egen begäran eller vill- koren för rösträtt är uppfyllda. I sin anmälan skall unionsmedborgare i en skriftlig försäkran ange sin nationalitet och adress i , ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och försäkra att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Beslut med anledning av anmälningar meddelas när röstlängden upp- rättas. Underrättelse om ett sådant beslut skall sändas till valmyndigheten i den stat där väljaren är medborgare. Denna lag träder i kraft . Vid val till skall 7 kap. 3 och 5 §§ i sin nya lydelse tillämpas på unionsmedborgare som fanns upptagna i röstlängd vid valet till . 3 Ärendet och dess beredning har en ny gemensam vallag (1997:157) för val till , val till landstings- och kommunfullmäktige samt val till (prop. 1996/97:70, bet. 1996/97:KU16, rskr. 1996/97:177). Den nya vallagen ersatte bl.a. lagen (1995:374) om val till (prop. 1994/95:154, bet. 1994/95:KU40) som endast gällde val. Liksom lag har i vallagen de detaljerade och bindande EG-rättsliga bestämmelser som finns om val av företrädare i beaktats. Dessa är främst en av rådet beslutad akt om allmänna och direkta val till (den så kallade valrättsakten, fogad till rådets beslut 76/787/EKSG/EEG/Euratom av , se prop. 1994/95:154, bilaga 3 och 4). Vidare finns bestämmelser i rådets direktiv /109/EG av om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (se prop. 1994/95:154, bilaga 5). Europeiska kommissionen överlämnade till en formell underrättelse enligt artikel 169 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). Kommissionen har i den formella underrättelsen anfört att vallagen inte fullt ut genomför direktivet . I denna proposition föreslås lagändringar vilkas huvudsakliga syfte är att bestämmelserna i vallagen skall stämma överens med direktivet. I propositionen föreslås också vissa mindre språkliga ändringar. Lagförslaget har upprättats i samråd med . 4 Gällande ordning Enligt artikel 8b.2 i EG-fördraget skall varje unionsmedborgare som är bosatt i en medlemsstat där han inte är medborgare ha rösträtt och vara valbar vid val till i den medlemsstat där han är bosatt, på samma villkor som medborgarna i den staten. I samma artikel föreskrivs att rådet före skall utfärda närmare bestämmelser. Sådana närmare bestämmelser finns intagna i det tidigare nämnda direktivet . Utgångspunkten är att en unionsmedborgare skall kunna välja att delta i val till antingen i den stat där han är medborgare (hemstaten) eller i den stat där han bor (bosättningsstaten). Detta gäller såväl rätten att rösta som rätten att ställa upp som kandidat i valet. Direktivets föreskrifter syftar bl.a. till att säkerställa att ingen röstar mer än en gång i samma val och att ingen kandiderar i mer än en medlemsstat. Enligt 5 kap. 16 § första stycket vallagen måste en unionsmedborgare som inte är svensk medborgare och som önskar kandidera vid svenska val till lämna en försäkran till den centrala valmyndigheten (jfr artikel 4.2 och 10.1 i direktivet). Försäkran skall bl.a. innehålla en uppgift om att vederbörande inte kandiderar vid val till i någon annan stat. I andra stycket i samma paragraf anges att det tillsammans med försäkran skall ges in ett intyg av behörig myndighet i hemstaten med vissa relevanta uppgifter (jfr artikel 10.2 i direktivet). Enligt 7 kap. 3 § skall röstlängderna för val till innehålla uppgifter om bl.a. unionsmedborgare som fyller senast på valdagen, som är folkbokförda i landet och som senast före valdagen enligt 5 § skriftligen hos skattemyndigheten anmält sin önskan att tas upp i röstlängd. I 7 kap. 5 § första stycket vallagen anges att en unionsmedborgare som här önskar utöva sin rösträtt vid val till har att göra en anmälan om att han eller hon önskar bli upptagen i röstlängd (jfr artikel 8.1 i direktivet). En sådan anmälan skall göras skriftligen hos skattemyndigheten senast före valdagen. I andra stycket i paragrafen anges att den som gör en sådan anmälan som avses i första stycket i en skriftlig försäkran skall lämna vissa för hans eller hennes rätt att rösta relevanta uppgifter (jfr artikel 9.2 i direktivet). I tredje stycket föreskrivs att det skall fattas beslut i anledning av anmälan. Detta sker genom att röstlängden upprättas. Underrättelse om ett sådant beslut skall sändas till valmyndigheten i den stat där den som avses med beslutet är medborgare (jfr artikel 13 i direktivet). 5 Behovet av lagändringar 5.1 Utbyte av information mellan medlemsstaterna i EU Regeringens förslag: i den stat där den unionsmedborgare som kandiderar vid val till är medborgare skall underrättas om att personen förklarat att han eller hon vill kandidera vid val i . Skälen för regeringens förslag: Kommissionen har riktat kritik mot att vallagen saknar en bestämmelse om att hemstaten skall förses med information om någon av dess medborgare kandiderar i vid val till . Av artikel 13 i direktivet framgår bl.a. att bosättningsstaten skall informera hemstaten om någon av hemstatens medborgare kandiderar i bosättningsstaten vid val till . Informationen syftar till att förhindra att en unionsmedborgare kandiderar både i hemstaten och i bosättningsstaten. Kommissionen har anfört att vallagens brist i detta avseende innebär att andra medlemsstater i praktiken inte kan förhindra dubbla kandidaturer eftersom de inte kommer att få någon information när någon av deras medborgare kandiderar i . Det svenska valsystemet bygger av tradition på den fria nomineringsrätten, dvs. väljarna kan sätta upp, skriva till eller stryka en eller flera personer på valsedlarna. Kandidaterna behöver alltså inte anmälas i förväg. Väljaren är i princip fri att ta upp vilken kandidat som helst under den partibeteckning han eller hon önskar. En anmäl- ningsskyldighet som den som föreskrivs i direktivet kan i ett system som bygger på en sådan fri nomineringsrätt vara svår att genomföra eftersom det inte är möjligt att före valet veta vilka personer som faktiskt kandiderar i valet. Genom den nya vallagen har den fria nomineringsrätten emellertid starkt kringskurits. Ett parti som vill registrera sin partibeteckning skall för att beteckningen skall vara skyddad vid allmänna val också anmäla samtliga sina kandidater. Tillskrivna namn för de partier som registrerat partibeteckning och anmält sina kandidater beaktas inte. finns det emellertid möjlighet att bli invald för ett icke registrerat parti som inte heller anmält några kandidater. I praktiken registerar dock alla partier som är tillräckligt stora för att erhålla mandat vid val till sina partibeteckningar. Vidare måste, som tidigare nämnts, en unionsmedborgare som inte är svensk medborgare och som önskar kandidera vid svenska val till enligt 5 kap. 16 § vallagen lämna en försäkran innehållande vissa uppgifter. Den centrala valmyndigheten har således tillgång till uppgifter om vilka unionsmedborgare som kandiderar i vid val till Europa- parlamentet. För att förhindra att unionsmedborgare kandiderar vid val till både i och i hemstaten bör en underrättelse- skyldighet, liknande den som redan finns beträffande beslut om att ta upp en unionsmedborgare i röstlängd (se 7 kap. 5 § sista stycket), införas. Det ankommer på den centrala valmyndigheten att ansvara för att denna underrättelseskyldighet fullgörs. 5.2 Registrering i röstlängd Regeringens förslag: En unionsmedborgare som anmält en önskan om att tas upp i allmän röstlängd för val till skall tas upp i en röstlängd till dess han eller hon stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. Skälen för regeringens förslag: Kommissionen har i den formella underrättelsen anfört att genom att föreskriva att unions- medborgare senast före varje val måste anmäla sin önskan att tas upp i röstlängd brutit mot artikel 9.4 i direktivet. Enligt artikel 9.4 skall väljaren stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills han eller hon stryks från den på egen begäran eller därför att villkoren för rösträtt är uppfyllda. Kommissionen har anfört att vallagen strider mot direktivet eftersom en svensk medborgare med automatik står kvar röstlängden, medan en unions- medborgare vid varje nytt val till måste ansöka om att tas upp i röstlängd trots att vederbörande har registrerat sig vid tidigare val och fortsatt att vara bosatt i . Det första svenska valet till reglerades genom lagen (1995:374) om val till . Enligt lagens 11 § skall unionsmedborgare som vill utöva sin rösträtt anmäla sin önskan att tas upp i allmän röstlängd för val till . Eftersom denna lag endast avsåg val reglerades inte frågan om unionsmedborgarens rätt att stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare enligt artikel 9.4 i direktivet. Bestämmelsen i 11 § lagen (1995:374) om val till kom sedan att oförändrad införas i vallagen (1997:157). För att vallagen skall stämma överens med artikel 9.4 i direktivet bör 7 kap. 3 och 5 §§ nu ändras. Den föreslagna ändringen innebär att en unionsmedborgare som efter anmälan tagits upp i röstlängd för val till med auto- matik tas upp i en röstlängd vid kommande val om inte unionsmed- borgaren själv meddelar att han eller hon vill strykas från den, unions- medborgaren är folkbokförd här i landet eller unions- medborgaren redan röstat i valet i ett annat medlemsland. 6 Kostnadsmässiga konsekvenser Den centrala valmyndigheten, , föreslås bli ansvarig för att underrättelse till hemstaten sker då en unionsmedborgare kandiderar i vid val till . De ekonomiska konsekvenserna av den nya uppgiften bedöms vara marginella och kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Nästa val till äger rum . Det är därför av stor vikt att lagändringarna träder i kraft , lämpligen . Det är vidare angeläget att unionsmedborgare som vid val till fanns upptagna i röstlängd inte på nytt behöver anmäla sin önskan om att tas upp i röstlängd. Den nya lydelsen av 7 kap. 3 och 5 §§ bör därför vid val till tillämpas också på unionsmedborgare som vid val till fanns upptagna i röstlängd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:46 Vissa frågor som rör val till .