prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Annars avdragsgilla kostnader för t.ex. om- och tillbyggnad som lagts ned tidigare än det aktuella året får inte dras av. Syftet med regeln är att förenkla vinstberäkningen eftersom det efter hand blir allt svårare att känna till och hålla reda på relevanta uppgifter. Detta gäller särskilt om fastigheten är ärvd eller man fått den i gåva. Den övergångsregel som i enlighet med vad ovan sagts inte längre kommer att kunna tillämpas utgång innehåller en regel om att den skattskyldige om han så önskar och fastigheten är förvärvad kan beräkna ingångsvärdet till av taxeringsvärde. Det finns enligt regeringens mening skäl, inte minst förenklingsskäl, som talar för att stickåret bör flyttas framåt i tiden och att ett nytt stickår bör bestämmas. Enligt regeringens mening bör kring 1980 väljas. Detta skulle innebära betydande förenklingar både för enskilda och för myndigheter. En sådan regel skulle, på samma sätt som dagens stickårsregel, innebära att en viss andel av den aktuella fastighetens taxeringsvärde för det nya stickåret skall utgöra ingångsvärde vid reavinstberäkningen om inte det verkliga anskaffningsvärdet är högre. Det är viktigt att en sådan regel inte utformas så att den utifrån den nuvarande nominella utformningen av 1952- årsregeln leder till ett allmänt sett förändrat skatteuttag. Regeringen avser att till återkomma med ett lagförslag som innehåller en regel som utformats på det sätt som angetts. 8.3 Företagsinriktade åtgärder Villkoren för realinvesteringar och företagsetab- leringar i är generellt sett goda. Företagsskattereglerna är bl.a. genom den låga bolagsskatten förmånliga i ett internationellt perspek-tiv. Det finns dock anledning att i vissa särskilda avseenden förbättra villkoren för företagande i . Regeringen aviserar här ett antal åtgärder som kommer att bidra till detta. 8.3.1 Förvärv av egna aktier har i delbetänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) föreslagit att svenska aktiebolag under vissa förutsättningar skall kunna återköpa eller på annat sätt förvärva egna aktier. Förslaget har remissbehandlats och lagstiftningsfrågan bereds nu inom . Enligt Aktiebolagskommitténs förslag får egna aktier återköpas under förutsättning att det efter köpet finns full täckning för det bundna egna kapitalet i balansräkningen. Publika bolag får endast återköpa aktier via börs eller annan organiserad marknadsplats eller genom ett förvärvserbjudande som riktas till samtliga aktieägare eller till samtliga ägare av aktier av ett visst slag. Bryter ett publikt bolag mot denna bestämmelse måste bolaget avyttra aktierna senast efter förvärvet. Ett publikt bolag får vid varje given tidpunkt inte inneha av totalantalet aktier i bolaget. För privata bolag gäller inte några begränsningar i fråga om tillåtna förvärvsmetoder. För dessa gäller inte heller någon övre gräns för innehav av egna aktier. Det måste dock alltid finnas minst en aktie som inte ägs av bolaget självt. redovisar i betänkandet ett antal argument för en möjlighet för aktiebolag att återköpa egna aktier. Det primära argumentet anser kommittén vara att det skulle förbättra bolagens förutsättningar att föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna och på det sättet bidra till en effektivare kapitalanvändning. Ett annat argument är att det kan underlätta generationsskiften i företag. Remissopinionen är i huvudsak positiv. Regeringen delar kommitténs bedömning och anser det angeläget att en möjlighet till förvärv av egna aktier skapas. Några särskilda skatteregler för återköp av egna aktier finns i de delar det behövs ännu inte. har i sitt betänkande inte heller aktualiserat några skattefrågor. kommer därför att presenteras förslag till den skattemässiga behandlingen av återköp. Regeringen har dessutom i propositionen Omstrukturering och beskattning (prop. 1998/99:15 s. 267) uttalat att frågan om uttag av kupongskatt för utländska aktieägare i samband med omstruktureringar bör behandlas vid utarbetandet av skatteregler för återköp av egna aktier. Även denna fråga kommer således att ses över inom . Den nya lagstiftningen bör, såvitt gäller de publika företagen, kunna tillämpas fr.o.m. taxeringen (). Frågan om den skattemässiga behandlingen vid återköp i privata bolag, däremot, kommer inte att hinnas med . Regeringen avser emellertid att så snart det är möjligt återkomma i den frågan. 8.3.2 Kupongskatt på näringsbetingade innehav har det varit svensk policy att vid dubbelbeskattningsförhandlingar föreslå ett ömsesidigt avskaffande av källskatten på utdelning (kupongskatten) på näringsbetingade innehav. Redan före inträde i EU hade detta resultat uppnåtts gentemot några europeiska länder. Genom medlemskapet i EU uppnås detta gentemot övriga medlemsstater i och med rådets direktiv (90/435/EEG) av om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater. I dubbelbeskattningsavtal med några viktigare länder utanför EU har också kupongskatten på näringsbetingade innehav avskaffats. Som exempel på detta kan nämnas (SFS 1989:933 och SFS 1996:1512), (SFS 1992:856) och i ett protokoll undertecknat även . Vid omförhandlingarna om dubbelbeskattningsavtalet med föreslogs från svensk sida att kupongskatten i denna del ömsesidigt skulle avskaffas. Det är emellertid en fast amerikansk policy att i kupongskatt skall tas ut på näringsbetingade innehav. har inte gentemot något land accepterat att helt slopa kupongskatten på dessa innehav. har källskatten på bl.a. utdelning i många länder och i dubbelbeskattningsavtal kommit att bli allt lägre. Det är önskvärt att sänkningar helst sker ömsesidigt i dubbelbeskattningsavtal. Flera länder har emellertid valt att ensidigt avskaffa kupongskatten. Det senaste exemplet är som fr.o.m. generellt avskaffat kupongskatten på näringsbetingade innehav. Ett annat europeiskt exempel är som i dubbelbeskattningsavtalet med ensidigt valt att avstå från att ta ut kupongskatt. Det är angeläget att utländska företags investeringar i inte skattemässigt missgynnas när vinstmedel delas ut från . Regeringen avser därför att i samband med budgetpropositionen föreslå att kupongskatten på näringsbetingade innehav skall avskaffas fr.o.m. . 8.3.3 Stoppregler Stoppreglerna är det regelverk som tar sikte på transaktioner mellan fåmansägda företag och deras ägare. Syftet med reglerna är att förhindra att intressegemenskapen mellan företaget och ägaren missbrukas skattemässigt. har haft till uppgift att se över reglerna för att om möjligt slopa dessa så att beskattningen i stället kan ske enligt allmänna regler. Utredningen föreslår i betänkandet Stoppreglerna (SOU1998:116) mycket omfattande förändringar i regelverket. Utgångspunkten för utredningen är att särregler endast är motiverade då intressegemenskapen mellan företag och ägare kan befaras ge ett betydande utrymme för obehöriga skattelättnader. Utredningens förslag innebär bl.a. att stoppreglerna i betydande utsträckning slopas och att beskattningen i stället skall ske enligt allmänna regler. Betänkandet har just remissbehandlats. Efter ytterligare beredning avser regeringen att i anslutning till budgetpropositionen återkomma till med ett förslag. 8.3.4 Beskattning av utländska nyckelpersoner För att skall kunna behålla sin position som ett högteknologiskt och kunskapsintensivt land är det angeläget att svenska företag även kan anställa utländska företagsledare, experter och forskare med hög kompetens. Behovet av en lagstiftning som särskilt beaktar de skattemässiga problem som uppkommer vid tillfälliga anställningar av utländsk personal har accentuerats genom att flera europeiska länder, bl.a. två av våra grannländer, har infört sådan lagstiftning. Det kan innebära att dessa länder ter sig mer attraktiva när internationella företag väljer land för nyetableringar. Krav har därför rests på att särskilda skatteregler för sådana internationellt efterfrågade nyckelpersoner också skall införas i för att därigenom minska företagens lönekostnader. avser att lägga fram en promemoria med förslag till skattelättnader för utländska nyckelpersoner som vistas i . Syftet med sådana särregler är att ge svenska företag och forskningsinstitutioner möjlighet att konkurrera om högt kvalificerad arbetskraft och att skapa fortsatt goda förutsättningar för utländska företags nyetableringar i med bistånd av företagens utländska nyckelpersoner. 8.3.5 Utredning om fåmansföretag och generationsskiften De särskilda reglerna för beskattning av aktiva ägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, har tillämpats . Regelsystemet infördes genom skattereform (prop. 1989/90:110 och 1990/91:54). Bestämmelserna finns i 3 § 12 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL. Alltsedan 3:12-reglerna tillkom har dessa debatterats. Det har ifrågasatts om det är nödvändigt att ha ett särskilt system för beskattning av aktiva fåmansföretagsdelägare. Behovet av särskilda regler för aktiva delägare i fåmansföretag har sin bakgrund i att kapitalinkomster till skillnad från förvärvsinkomster beskattas proportionellt. Det är därför inte möjligt att ha ett system som tillåter att vissa skattskyldiga kan ta ut sina arbetsinkomster i form av lägre beskattad kapitalinkomst. Någon form av reglering är därför nödvändig. Reglernas uppbyggnad och då framförallt deras komplexitet har kritiserats. Kunskapen om hur 3:12-reglerna har utnyttjats är emellertid begränsad. Det innebär i sin tur att kunskaperna om reglernas effekter på exempelvis företagens investeringar och deras inverkan på tillväxten är begränsade. Till bilden hör de möjligheter som finns för att på ett för företaget och dess delägare kostnads effektivt sätt åstadkomma generationsskiften i företaget. Det är av väsentlig betydelse att det inte finns regler som hindrar den fortsatta utvecklingen av företaget när ett generationsskifte väl har skett. Särskilda regler om värdering vid arv och gåva av företag, som bedriver jordbruk och rörelse finns i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Inom pågår en översyn av lagen om arvsskatt och gåvoskatt. Avsikten är att åstadkomma en modernare lagstiftning som är bättre anpassad till dagens villkor. Ändrade kapitalbeskattningsregler i kombination med de s.k. 3:12-reglerna gör att förhållandena numera är annorlunda och mer komplicerade än vad som var fallet när de särskilda reglerna i arvs- och gåvoskattelagstiftningen kom till. Regeringens strävan är att åstadkomma ett än mer småföretagarvänligt och tillväxtfrämjande regelsystem utan att utöka möjligheterna till skatteplanering. Enligt regeringens mening bör därför 3:12-reglerna och de regler som gäller för generationsskiften ses över. Regeringen har för avsikt att tillkalla en särskild utredare. I uppdraget skall ingå en utvärdering av de gällande reglerna och att mot bakgrund av den gjorda utvärderingen föreslå nya, förenklade och tillväxtfrämjande skatteregler. 8.4 Energi- och trafikbeskattning 8.4.1 angav i sitt betänkande att ekonomiska styrmedel har visat sig vara effektiva för att hejda och minska miljöhot. Den successivt ökade miljörelateringen av skattesystemet i vårt land har bidragit till att vi kunnat uppnå viktiga miljömål. Denna utveckling bör fortsätta. Kommittén förutsatte att utrymmet för skatteväxling i ett 15-årsperspektiv var minst lika stort som det som redan hade utnyttjats . Kommittén utgick därvid från att vår omvärld också kommer att röra sig i riktning mot ökad miljörelatering av skatterna. Regeringen delar bedömning och anser därför att en fortsatt miljörelatering av skattesystemet är en viktig uppgift i de fortsatta skatteöverläggningarna. Rätt utformade åtgärder som berör alla samhällssektorer kan bidra till en effektiv användning av våra resurser, begränsa olika slag av negativ miljöpåverkan och utgöra en viktig länk i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Ökade intäkter på grund av en miljörelatering kan till stor del användas för att reducera uttaget av andra skatter, i första hand olika former av skatt på arbete i syfte att främja sysselsättningen. Utformningen av och takten i miljörelateringen får också göras med hänsyn till situationen i vår omvärld. Industrins konkurrenskraft måste säkerställas även . Det är viktigt att inte minst den elintensiva industrin satsar på teknisk utveckling. arbetar på EU-nivå för antagandet av ett nytt direktiv om minimibeskattning av energi. Framgång i detta arbete kan komma att ytterligare öka utrymme för en fortsatt miljörelatering av skattesystemet. För att stimulera en introduktion av alternativa drivmedel avser regeringen att lämna in en ansökan till kommissionen för att kunna medge skattebefrielse för biodrivmedel, t.ex. etanol och rapsmetylester. Det skattebortfall som blir följden av skattelättnaderna bör kompenseras genom skattehöjningar på fossila bränslen. bör emellertid alla bränslen vara föremål för beskattning, och därför bör den totala skattebefrielsen vara begränsad till att gälla under ett introduktionsskede. Regeringens bedömning är att energiskatt skall börja tas ut på biodrivmedel . 8.4.2 Miljöincitament i trafikbeskattningen Regeringens förslag: Elbilar och elhybridbilar skall få en femårig fordonsskattebefrielse från . Vidare avser regeringen att föreslå att en skattelättnad införs i trafikbeskattningen för lätta fordon som uppfyller EU:s framtida avgaskrav. bereds också ett förslag om möjlighet att sätta ned förmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alternativa bränslen. Skälen för regeringens förslag: Lätta fordon har en femårig fordonsskattebefrielse om de uppfyller kraven för miljöklass 1 enligt 2 a § bilavgaslagen (1986:1386). Fordon som drivs enbart med el från batterier i fordonet (elbilar) och fordon som drivs både med el från batterier och bränsle i en förbränningsmotor (elhybridbilar) omfattas dock inte av någon sådan skattebefrielse trots att dessa bilar får anses vara lika miljövänliga som fordon i miljöklass 1. har angett i betänkandet 1998/99:SkU13 att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag om att personbilar och andra lätta fordon som drivs med elektricitet bör beskattas på samma sätt som motsvarande fordon i miljöklass 1. Regeringen föreslår därför att även el- och elhybridfordon bör omfattas av den femåriga skattebefrielsen. En sådan skattebefrielse bör dock endast gälla el- och elhybridfordon som blir skattepliktiga från . EU har beslutat om nya skärpta avgaskrav för lätta fordon, dvs. för personbilar samt bussar och lastbilar med en skattevikt av högst (direktiv /69/EG om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon och om ändring av rådets direktiv /220/EEG, EGT L 350, 28.12.1998, s. 1, Celex 398L0069). Regeringens avsikt är att dessa avgaskrav skall genomföras i svensk lagstiftning genom ändring av bilavgasförordningen (1991:1481). I samband härmed bör också en till de nya avgaskraven knuten skattelättnad införas i trafikbeskattningen för särskilt miljövänliga bilar. bereds även frågan om en möjlighet att fr.o.m. jämställa förmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alternativa bränslen med närmast jämförbara bilar av samma märke och årsmodell som drivs med bensin eller diesel. En bil som drivs med exempelvis gas eller dubblerade bränslesystem har ett väsentligt högre inköpspris än dess med traditionellt bränsle drivna motsvarighet. Med gällande bilförmånsregler medför detta att den alternativt drivna bilen får ett högre förmånsvärde än dess traditionella motsvarighet, vilket försvårar introduk-tionen av bilar som använder alternativa bränslen. 8.4.3 Jordbrukets beskattning Regeringen har i regeringsförklaringen uttalat sig för att jordbruket skall ges villkor som är likvärdiga med andra näringars. Regeringen anser att det finns anledning att överväga att skattemässigt jämställa jordbruket med industrin. Ett sådant förslag finns i betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Det skattebortfall som en ändring medför bör finansieras inom energiskattesystemets ram. En skatteförändring för jordbruket kan med fördel ske i ett större energipolitiskt sammanhang. Jordbrukets energibeskattning kan aktualiseras i samband med de pågående överläggningarna om skattepolitikens framtida utformning mellan samtliga riksdagspartier. 8.5 Uppföljning av åtgärder i budgetpropositionen 8.5.1 Skattelättnad för låg- och medelinkomsttagare I budgetpropositionen bedömdes att det fanns ett utrymme för att sänka skatten på arbetsinkomster. konstaterades att det var för tidigt att utforma permanenta lösningar och att det var nödvändigt med en bred och djup diskussion om den framtida beskattningen av arbetsinkomster. Avvägningen mellan en rättvis fördelning och stimulanser för arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud, utbildning och kompetensutveckling framhölls som väsentlig. Sedan budgetpropositionen avlämnades har överläggningar mellan riksdagspartierna om skattesystemets framtida utformning inletts. Tyngdpunkten i en skattereform skall ligga på en reformerad beskattning av arbetsinkomster. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna visar att en mer omfattande skattereform med denna inriktning kan inledas i och med . För att tillföra låg- och medelinkomsttagarna mer köpkraft föreslogs för en skattereduktion på mot pensionsgrundande inkomster . Därefter avtrappas reduktionen av överskjutande inkomst. Det innebär att reduktionen upphör vid en pensionsgrundande inkomst på ca . Enligt de bedömningar regeringen gör av de offentliga finanserna finns det ekonomiskt utrymme att även vid taxering medge en skattelättnad för låg- och medelinkomsttagare. Regeringen är dock inte beredd att nu fastställa den exakta utformningen på en sådan skattelättnad. Regeringen avser i stället att återkomma till frågan i budgetpropositionen . Ett belopp motsvarande kostnaden för årets skattereduktion bör avsättas för . 8.5.2 Sänkt fastighetsskatt för bostadshyreshus Regeringens förslag: Sänkningen av fastighetsskattesatsen för hyreshus från 1,5 till förlängs . Skälen för regeringens förslag: sänktes fastighetsskatten på hyreshus till den del som avser bostäder från 1,5 till efter förslag i prop. 1998/99:1. Lagstiftningen trädde ikraft (bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38, SFS 1998:1478). Sänkningen gjordes i avvaktan på de ställningstaganden som regering och riksdag kan göra med anledning av de förslag kan komma att lägga fram. Motiven för förslaget redovisades utförligt i propositionen. Regeringen finner inte anledning att göra en annan bedömning och föreslår att den sänkta fastighetsskatten skall gälla även för . 8.5.3 Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster Regeringens förslag: Den statliga skatt om som utgår på förvärvsinkomster för fysiska personer och som vid taxering utgör en inkomstskatt skall även vid taxering utgöra en inkomstskatt. Skälen för regeringens förslag: Statlig inkomstskatt för fysiska personer utgår dels med en fast skatt om , dels av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns om samt av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger en övre skiktgräns om . Vid taxering skall den fasta skatten om utgöra en skatt enligt lagen (1998:1477) om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. Av den sammanlagda inkomstskatt som tillförs kommunsektorn skall utgöra skatt till kommuner och skatt till landsting. Överföringen av skatten motiverades med att kommunerna och landstingen hade fått kostnader som ledde till att utrymmet för insatser för skola, vård och omsorg minskat. I budgetpropositionen anförde regeringen att den i vårpropositionen skulle ta ställning till en eventuell förlängning av överföringen av skatten från staten till kommunerna. Detta ställningstagande skulle grundas på förnyade bedömningar av den ekonomiska utvecklingen. Regeringen kan nu konstatera att den kommunala sektorn är i behov av en ekonomisk förstärkning. Regeringen föreslår därför att det fasta beloppet om även vid taxering skall utgöra en inkomstskatt. 8.6 Finansiella effekter I detta avsnitt redovisas de finansiella effekterna för statsbudgeten och den konsoliderade offentliga sektorn av de olika skatteförslagen. För respektive förslag presenteras bruttoeffekten och den varaktiga effekten för offentlig sektor. Därutöver anges de kassamässiga effekterna för statsbudgeten och den offentliga sektorn för kalenderåren 2000 2002. Förslagen om oförändrade omräkningstal för småhus och småhus på lantbruksenheter samt aviserade begränsningar vad gäller taxeringsvärdena för hyreshus (bostadsdelen) för beräknas inte påverka de offentliga finanserna i förhållande till den redovisning som lämnades i budgetpropositionen för . Förslagen aviserades i denna proposition och effekterna av förslagen beaktades redan då. Den offentlig-finansiella effekten av förslaget om en femårig skattebefrielse för el- och elhybridbilar är försumbar. Förslaget om en skattelättnad för låg- och medelinkomsttagare för beräknas ge samma offentlig-finansiella effekter som motsvarande förslag enligt BP99. Även om regeringen återkommer till förslagets exakta utformning i budgetpropositionen för antas här utformningen bli sådan att effekterna blir desamma som för den åtgärd som gäller . Förslaget om att förlänga sänkningen av fastighetsskatten för hyreshus till att avse även beräknas ge en bruttobudgetförsvagning på (inkl. effekt av omräkning). I kassamässiga termer uppkommer den finansiella belastningen först p.g.a. förskjutningar i skatteuppbörden. Den varaktiga effekten för offentlig sektor av denna temporära åtgärd, beräknad som en ränteeffekt på den engångsvisa budgetförsvagningen, uppgår till . Det förhållandet att det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster om även skall tillfalla kommunerna för beräknas försvaga såväl statsbudget som offentllig sektor med . Tabell 8.1 Budgeteffekter av i VÅP99 aktualiserade skatteförslag m.m. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för statsbudgeten och för offentlig sektor samt varaktiga nettoeffekter för offentlig sektor Miljarder kronor Ikraft Brutto- Statsbudget Offentlig sektor Varaktig effekt 2000 2001 2002 2000 2001 2002 effekt Förlängd tillfällig skattereduktion 1/1 2000 -3,26 -2,98 -0,28 -0,14 -2,98 -0,28 -0,14 -0,17 Omvandling av 200-krona 1/1 2000 0 -1,25 0 0 -1,25 0 0 0 Sänkt fastighetsskatt hyreshus 1/1 2000 -0,87 0 -0,73 -1 0 -0,64 -1,1 -0,02 Summa -4,13 -4,23 -1,01 -1,14 -4,23 -0,92 -1,24 -0,19 En väl fungerande sektor är en viktig förutsättning för välfärdssamhället. En god kvalitet i barnomsorgen, skolan och vården lägger grunden för en ökad tillväxt. har det funnits ett samhällsekonomiskt utrymme att höja statsbidragen till kommuner och landsting. har fram till och med beslutat om att höja statsbidragen till kommuner och landsting med . Regeringen har för aviserat att det generella statsbidraget skall höjas med . beslutade också efter förslag i budgetpropositionen att den statliga skatt om som utgår på fysiska personers förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt. Förändringen innebär att ca tillförs kommuners och landstings skatteinkomster . Regeringen föreslår nu att den förändring som gäller för skall förlängas att gälla även för . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en höjning av statsbidragen även för med . I samband med detta uttalade regeringen att ett flertal kommunalekonomiska frågor är aktuella varvid denna resursökning kan utgöra en delfinansiering. Det statsfinansiella läget bedöms nu medge en större ökning av bidragen till kommuner och landsting . Regeringen avser att föreslå att sammanlagt tillförs kommuner och landsting . Det tidigare aviserade tillskottet för skall användas för att bl.a. underlätta införandet av förändringarna i utjämningssystemet samt bidra till finansieringen för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Från utgiftsområdet överförs därför till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.