prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — När förvaltningskostnadsfaktorn för åren 1999 2001 bestäms skall vad som föreskrivs i första stycket avse av kostnaderna för för- valtningen av försäkringen för in- komstpension och tilläggspension. För tid därefter till och med skall denna andel öka med två pro- centenheter . 10.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Denna lag träder i kraft . Detsamma gäller bestämmel- serna i 1 4 kap., 5 kap. 2 och 4 10 §§, 7 och 8 kap., 10 kap. 1 6, 11 och 12 §§, 11 kap., 12 kap. 4 8 §§ såvitt angår premiepension till efterlevande enligt 10 kap. 1 §, 13 kap., 14 kap. 2 6 §§ och 15 kap. lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension. Övriga bestämmelser i lagen om inkomstgrundad ålderspension träder i kraft . Bestämmelserna i lagen om inkomstgrundad ålderspension om fastställande av pensionsgrundande inkomst, andra pensionsgrundande belopp, pensions- rätt och pensionspoäng samt tillgodoräknande av vårdår skall tillämpas första gången för . Bestämmelserna i lagen om inkomstgrundad ålderspension om fastställande av 1. inkomstbasbelopp skall till- lämpas första gången för , 2. arvsvinstfaktorer för fördelning av arvsvinster enligt 5 kap. 5 § första stycket nämnda lag skall tillämpas första gången för , och 3. förvaltningskostnadsfaktorer skall tillämpas första gången för . 1. inkomstbasbelopp skall till- lämpas första gången för , och 2. arvsvinstfaktorer för fördelning av arvsvinster enligt 5 kap. 5 § första stycket nämnda lag skall tillämpas första gången för . Författningsrubrik Bestämmelser som inför, änd- rar, upphäver eller upprepar ett normgivningsbemyndigan- de Celexnummer för bakom liggande EG-regler Lag om förvaltning av vissa fon- der inom socialförsäkringsom- rådet 2,7 §§ Välfärdspolitiken skall leda till att utjämna skill- nader mellan olika samhällsgrupper. Detta upp- nås bl.a. genom en solidariskt finansierad välfärd med generella system. Genom att öka den eko- nomiska tryggheten för alla minskar de ekono- miska följderna av t.ex. sjukdom, funktions- hinder, arbetsskada och föräldraledighet. Socialförsäkringarna skall vara trygga, rättvisa och effektiva. Dessa mål uppnås genom en gene- rell offentlig försäkring som ger standardtrygg- het genom att ersätta inkomstbortfall. för- ankrade system som är statsfinansiellt hållbara, dvs. där sambanden mellan avgift och förmåner är tydligt, skapar tilltro till försäkringarna. Systemen skall stimulera arbete, utbildning och rehabilitering. Det förutsätter att sjuka, funktionshindrade och arbetsskadade möts av respekt och möjligheter. Samhället och arbets- givarna har en skyldighet att tillhandahålla åtgär- der som stärker den enskildes förutsättningar för att kunna återvända till arbetsmarknaden. Socialförsäkringarna skall så långt möjligt an- passas till människors föränderliga livsvillkor. För att detta skall vara möjligt krävs en administ- ration som garanterar rättssäkerhet, kvalitet och kostnadseffektivitet. Administrationen skall vara tillgänglig och ge god service samt bygga på ett brett förtroendemannainflytande. 11.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsom- råden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringens administra- tion, dvs. () och de allmänna försäkringskassorna. De socialförsäk- ringsförmåner som ingår är förmåner som utges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, re- habiliteringspenning och närståendepenning. Därutöver ingår vissa bidrag till rehabilitering, yrkesskadeersättningar, handikappersättning samt folkpension i form av förtidspension. Utgifter för allmän tilläggspension (ATP) i form av förtidspension, som t.o.m. finansieras vid sidan av statsbudgeten, redovisas fr.o.m. under anslaget A2 För- tidspensioner. Arbetsskadeförsäkringen som på samma sätt finansieras vid sidan av statsbudgeten skall fr.o.m. redovisas under ett nytt anslag under utgiftsområde 10, A5 Ar- betsskadeersättningar. ingår ytterligare två nya anslag i utgiftsområdet; A7 Kostnader för sysselsättning av vissa förtidspen- sionärer samt A8 Ersättning för kroppsskador. 11.1.1 Förändringar inom utgiftsområdet med anledning av ålderspensionsreformen Som en del av beslutet om det reformerade ålderspensionssystemet, har beslutat om vissa principer för ålderspensionssystemets finansiering. Detta innebär att staten från och med skall betala avgifter till ålderspensionssystemet för samtliga social- och arbetslöshetsförsäkringsersättningar m.m. och för de pensionsgrundande belopp som det tillgo- doräknas pensionsrätt eller pensionspoäng för. Avgiften benämns statlig ålderspensionsavgift. Medel för detta föreslås föras över från AP- fonden till statsbudgeten. Inom utgiftsområde 10 skall tilläggspension i form av förtidspension inte längre belasta AP-fonden utan flyttas över till statsbudgeten. Administrationskostnaden för motsvarande förändring liksom för förändringar avseende utgiftsområde 11 och 12, flyttas över till statsbudgeten och försäkringskassornas förvaltningsanslag. För ytterligare information kring ålderspen- sionsreformen och dess inverkan på statsbudge- ten hänvisas till bilaga 3, volym 1. Under utgiftsområdet berörs följande anslag av ålderspensionsavgifter; A1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m., A3 Förtidspensioner: statlig ålderspensionsavgift, A5 Arbetsskadeersätt- ningar, A6 Arbetsskadeersättningar m.m.: statlig ålderspensionsavgift, A8 Ersättning för kroppsskador. Justeringen av tilläggspension i form av förtidspension påverkar anslagen A2 Förtidspension, B1 och B2 Allmänna försäkringskassor. Det föreslås i avsnitt 5.4 att löpande förvalt- ningskostnader inom det reformerade systemet redan för åren 1999 och skall täckas genom en minskning av pensionsbehåll- ningen. För att rusta administrationen för att genom- föra den beslutade reformen, tillförs RFV och försäkringskassorna engångsvis medel från främst AP-fonden motsvarande sammanlagt . 11.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 35 591 37 193 38 686 80 503 81 096 83 300 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för flertalet förmåner inom utgifts- området minskade , främst beroen- de på regelförändringar för de olika socialförsäk- ringsförmånerna. kommer utgifterna däremot att öka, främst beroende på höjda ersättningsnivåer, förkortad sjuklönepe- riod och en ökning av sjukfallen som överstiger . Förändringar gäller nya kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och för- tidspension. Utrymmet för att vid bedömning av arbetsförmågans nedsättning beakta andra fakto- rer än rent medicinska har minskats. Sjuklöneperioden förlängdes fr.o.m. , dvs. arbetsgivaren gavs ett lagstadgat ansvar för ersättning till ar- betstagare i form av sjuklön i ett sjukfall. Fr.o.m. återgick sjuklöneperioden . De särskilda reglerna inom förtidspensione- ringen för försäkrade som är eller äldre av- skaffades . skall vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) inte ingå andra skattepliktiga förmåner än ersättning i pengar och inte heller skattepliktiga kostnadser- sättningar. Vidare skall semesterlön och semes- terersättningar beräknas till högst det belopp som skulle utgjort ersättning för utfört arbete semesterlönen kan anses motsvara. Ersättningsnivåerna för bl.a. sjukpenning, sjuklön, rehabiliteringspenning och närstående- penning har höjts till fr.o.m. . Fr.o.m. gäller nya riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet. Ar- betsmarknadsstyrelsen, Arbetarskyddsstyrelsen, och skall ha som gemensamt mål att genom att främja samverkan inom rehabiliteringsområdet uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser i syfte att underlätta för den enskilde att försörja sig genom eget arbete. Regeringen föreslog i proposition 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m. principer för ett nytt system för förtidspension och sjukbidrag. Den närmare regleringen av systemet är föremål för fortsatt beredning inom re- geringskansliet sedan godkände propositionen (bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237). Det reformerade systemet avses träda i kraft . Regeringen överlämnade till proposition om inkomstgrundad ålderspension och proposition om garantipen- sion. Propositionerna har godkänts av (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320, prop. 1997/98:152, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315). Fr.o.m. har administrationen inom socialförsäkringen reformerats. Rollerna mellan RFV och de allmänna försäkringskassor- na har tydliggjorts. Det har bl.a. tydliggjorts vad en försäkrings- kassa har ansvar för, vad kassans styrelse skall be- sluta och vilka uppgifter direktören skall ha. roll inom administratio- nen är att utöva tillsyn över de allmänna försäk- ringskassorna, vara ansvarig systemägare för de gemensamma IT-systemen, utarbeta normer för regeltillämpning samt svara för ekonomistyr- ningen. Vidare har socialförsäkringsnämndernas roll preciserats. Mål för Målen för utgiftsområdet är: - att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade samt - att socialförsäkringens administration skall garantera effektivitet, rättssäkerhet och kom- petens vid ärendehandläggning. Prioriteringar Ett detaljerat förslag till reformerat regelsystem för förtidspensioner skall utarbetas med ikraft- trädande . Mot bakgrund av att olika utredningar har konstaterat en bristfällig till- lämpning av lagstiftningen inom rehabiliterings- området, återkommer regeringen till i denna fråga. Den särskilde utredare som sett över arbets- skadeförsäkringen har avgivit sitt betänkande. Detta bereds i . Regeringen återkommer senare till i denna fråga. Det nya pensionssystemet ger upphov till ett ökat informationsbehov till allmänheten. Därför förstärks socialförsäkringens administration, bl.a. tillförs medel från AP-fonden för kompetensut- veckling och informationsinsatser. RFV:s tillsyn av de allmänna försäkrings- kassorna skall förbättras. Forskningen inom socialförsäkringens område skall utvecklas. De allmänna försäkringskassorna har mot bakgrund av den ansträngda arbetssituationen, genom omfördelning inom utgiftsområde 10, förstärkts med sammanlagt . föreslås en motsvarande en- gångsvis förstärkning med . Denna förstärkning skall även komma RFV till del. 11.3 Resultatbedömning Mål 1997 var att: - administrera och verka för en allmän social- försäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp, ålderdom och vård av barn, - verka för att förebygga och minska ohälsa samt genom att offensivt arbeta med och samordna rehabiliteringen, bidra till att ge sjuka och funktionshindrade möjlighet att åter kunna arbeta, - säkerställa likformighet, kvalitet och kost- nadseffektivitet i handläggningen av försäk- rings- och bidragsärenden, som kravet på snabbhet i handläggningen och god service tillgodoses. 11.3.1 Tillstånd och utveckling Antalet korta sjukfall minskade kraftigt jämfört med . Antalet längre sjukfall ökade emellertid jämfört med . inträffade ett trend- brott då antalet ärenden i de längre intervallen började öka. Utfallet indikerar att tendensen består; syns en ökning av antalet sjukfall jämfört med motsvarande pe- riod 1997. Ökningen är tydligast för ärenden av längden . För sjukfall som varar mellan syns också en mycket kraftig ökning som till största del beror på den förkor- tade sjuklöneperioden vilket dock togs hänsyn till redan i budgetunderlaget för . För kvinnor är ökningen av antalet sjukfall större än för män i samtliga intervaller. Tabell 3.1 Antal pågående sjukpenningärenden Tusental 30 89 90 179 180 364 365 730 731 Totalt Period Män Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor 9212 18,3 23,0 13,7 18,1 15,5 17,0 16,8 18,6 13,2 17,4 89,6 107,6 9312 17,0 22,4 11,8 16,7 13,3 14,6 12, 0 13,8 8,7 11,1 74,0 91,4 9412 16,6 23,8 11,0 16,6 12,7 15,4 10,7 13,9 6,7 8,3 68,0 90,8 9512 11,6 16,7 9,6 14,7 10,6 13,6 10,4 14,6 6,4 8,4 55,0 75,8 9612 12,1 17,5 9,7 15,4 9,6 12,7 9,2 13,5 6,7 9,3 52,7 75,3 9706 8,8 13,5 8,3 12,5 10,3 15,8 9,0 13,2 6,8 9,8 46,9 69,4 9712 11,7 17,9 10,0 16,4 10,0 14,3 9,5 14,4 6,8 9,8 50,9 76,4 9806 10,6 16,2 11,0 17,6 12,0 19,0 10,6 16,1 7,0 10,3 58,3 90,8 Källa: RFV:s databas, ohälsa Inom förtidspensioneringen finns också en lång- siktig trend med fler kvinnor än män bland de pensionerade. Ända har ökningen varit kraftigast bland kvinnor och utgjorde kvinnorna av det totala antalet förtidspensionärer. Särskilt bör framhållas att ett ökat antal yngre kvinnor har pensionerats . Att de långa sjukskrivningarna bland kvinnor nu ökar riskerar att leda till ett ökat antal förtidspensione- ringar. Diagram 3.1 Utveckling av antalet förtidspensioner 1970-1997 Orsaken till att fler kvinnor än män är långtids- sjukskrivna eller förtidspensionerade är inte klarlagd. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att frågan analyseras vidare av RFV, inte minst ur ett genderperspektiv. I en tillsynsrapport handläggning av ohälsoförsäkringarna (RFV An- ser 1998:4) konstateras att kvaliteten i arbetet med ersättningsärenden inom sjukpenning, re- habilitering och förtidspension är för låg. Be- slutsunderlagen är ofullständiga och flera av de moment som förutsätts i lagstiftningen genom- förs inte. Att beslutsunderlagen är bristfälliga är dock enligt RFV inte detsamma som att besluten är felaktiga. Det innebär däremot att det inte sä- kert går att uttala sig om huruvida de beslut som fattas är riktiga eller felaktiga. Till viss del kan bristerna enligt RFV återföras till enskilda hand- läggares individuella kompetens, men de beror också på bristande systematik i arbetet. När det gäller arbetet med att samordna den arbetslivsinriktade rehabiliteringen anser RFV i samma tillsynsrapport att det finns oklarheter i själva uppdraget och lagstiftningen kring detta. Verket kan ändå konstatera att det även här finns grundläggande brister i handläggningen och bristande följsamhet till lagstiftningens krav. Det gäller t.ex. bristande beslutsunderlag, vilket gör att människor med behov av arbetslivsinriktad rehabilitering riskerar att inte alls eller inte till- räckligt tidigt få del av sådana insatser. RFV kon- staterar vidare att arbetsgivarna inte gör de reha- biliteringsutredningar som de enligt lag ska göra. påminner inte heller arbets- givarna om denna skyldighet. Det har framkommit en del kritik även vad gäller handläggningen av arbetsskadeärenden. RFV har i två rapporter Nya ar- betsskadebegreppet beslutsunderlagens kvalitet (RFV redovisar 1997:1) och Beräkning av arbets- skadelivränta uppföljningsrapport (RFV redo- visar 1997:9) redovisat beslutsunderlagens kva- litet resp. beräkning av arbetsskadelivränta. När det t.ex. gäller beslutsunderlagen fann verket att beslutsunderlagen inte höll en godtagbar kvalitet i hälften av de granskade ärendena. Tabell 3.2 Styckkostnad för handläggning per förmån 1996 och 1997 Förmån 1996 1997 förändring i % Tandvård, per utbetalning 34 44 +29 Sjukpenning, per utbetalning 396 437 +10 Förtidspension, per beslut 4908 5126 +4 Arbetsskadelivränta, per utbetalning 114 124 +9 Arbetsskadelivränta, per beslut 4314 5509 +28 Yrkesskadeersättningar, per beslut 681 704 +3 Ålderspension, per beslut 5807 4766 -18 Bostadstillägg till pensio- närer, per beslut 546 530 -3 Barnbidrag, per manuellt beslut 2705 +36 Bostadsbidrag, per beslut 450 601 +34 Föräldrapenning, per utbetalning 154 159 +3 Tillfällig föräldrapenning, per utbetalning 117 119 +2 Styckkostnaderna stiger för ett flertal för- månsslag . För några förmåner rör det sig om ökningar upp mot . Även i övrigt visar socialförsäkringens administration på en negativ trend ; administrationskostnaderna är relativt oföränd- rade, volymerna minskar och handläggnings- tiderna tenderar att öka. Antalet fel i handlägg- ningen är inom många ärendeslag oacceptabelt hög. Den främsta orsaken till att styckkostna- derna ökar är, enligt RFV, att försäkringskassor- na belastats med stora avveck- lingskostnader i samband med neddragning av personal. Andra orsaker till den negativa utveck- lingen är ett flertal regelförändringar samt krav på striktare regeltillämpning och utförligare be- slutsunderlag, vilket gjort handläggningen och utbetalningen av ersättningar mer omfattande och därmed även mer tids- och kostnadskrävan- de. Försäkringskassornas IT-stöd är i behov av fortsatt utveckling och modernisering. I en undersökning om hur kassorna uppfattar RFV angav endast en av tio försäk- ringskassedirektörer att IT-systemen ger ett bra stöd i arbetet. RFV och försäkringskassorna står inför två stora utmaningar inom IT-området, dels millen- nieskiftet som kräver omfattande anpassningar av det befintliga stödet, dels utvecklingen av ett nytt IT-stöd för det nya pensionssystemet. Det nya pensionssystemet medför även behov av omfattande utbildningsinsatser för försäkrings- kassans personal och att information ges till allmänheten. RFV har av sitt förvaltningsanslag budgeterat ca för om- läggningsarbetet under inför en treårsperiod. RFV har med anledning av ett regeringsupp- drag redovisat hur verket i egenskap av ansvarig systemägare för de gemensamma IT-systemen avser att förbättra verksamhetens styrning av IT- verksamheten, säkerställa genomförandet av det nya ålderspensionssystemet och funktionaliteten inför övergången (S98/4174/SF). I redovisningen konstateras bl.a. att resurskon- centrationen som fordrar kom- mer att få konsekvenser för övrig verksamhet. RFV kommer att redovisa ytterligare en läges- rapport . RFV har vidare med anledning av ett rege- ringsuppdrag redovisat ett samlat program för utveckling av verkets tillsyn av de allmänna för- säkringskassorna (S98/4197/SF). Verket konsta- terar i rapporten att de största problemen i till- lämpning och kvalitet i handläggning av försäk- ringen är bristande beslutsunderlag och brister i tillämpningen av förvaltningslagen. Därför kom- mer verkets tillsyn att inriktas på dessa områden och resultatet rapporteras till respektive försäk- ringskassa samt följas av eventuella åtgärdsförslag och krav på återrapportering. Resultatet kommer också att sammanställas i rapporter till regeringen och redovisa iakttagelser av tillsyns- arbetet bl.a. utifrån ett nationellt perspektiv. RFV har analyserat förslag och verksamhet utifrån båda könens utgångspunkter, dvs. i ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1). Det framkommer att det är främst inom området ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp som det kan förekomma skillnader i hur kvinnor och män bedöms. Det framkommer skillnader mellan könen avseende t.ex. sjukpen- ningtal, rehabiliteringspenning, köp av rehabilite- ringstjänster, handikappförmåner och förtids- pensioner. Eftersom dessa förmåner förutsätter ett stort inslag av skälighetsbedömningar, är det angeläget att göra fördjupningsstudier av dessa förmåner. 11.3.2 De viktigaste statliga insatserna gäller nya krite- rier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. Utrymmet för att vid be- dömning av arbetsförmågans nedsättning beakta andra faktorer än rent medicinska har minskats. Bedömningen av arbetsförmågan skall vidare göras enligt en steg-för-steg-modell. Om det finns särskilda skäl får vid bedömning av arbets- förmågans nedsättning beaktas den försäkrades ålder samt bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet och andra liknande omstän- digheter. Sjuklöneperioden förlängdes fr.o.m. , dvs. arbetsgivaren gavs ett lagstadgat ansvar för ersättning till arbetstagare i form av sjuklön i ett sjukfall. Mot bakgrund av att det uppstod en tvist om den högre avtalsreglerade ersättningen som utbetalas under dag 15 t.o.m. dag 28 skulle betalas ut även fortsättningsvis, återgick sjuklöneperioden fr.o.m. . Ersättningsnivåerna för bl.a. sjukpenning, sjuklön, rehabiliteringspenning och närstående- penning har höjts från till . Fr.o.m. gäller nya riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsområdet. Ar- betsmarknadsstyrelsen, Arbetarskyddsstyrelsen, RFV och skall ha som gemensamt mål att genom att främja samverkan inom rehabiliteringsområdet uppnå en effektivare an- vändning av tillgängliga resurser i syfte att underlätta för den enskilde att försörja sig genom eget arbete. har ett flertal insatser för lik- formighet och rättsäkerhet samt kvalitet genomförts av försäkringskassorna och RFV. En viktig gemensam satsning för att komma till rätta med bristande kvalitet i ärendehandläggningen är utvecklingen av bedömningsinstrumenten Qben för sjukpenningärenden och Qfen för förtids- pensionsärenden. RFV har använt instrumenten för granskning av ärenden vid bl.a. ohälsoupp- följningarna. Även kassorna har granskat ett an- tal ärenden med hjälp av instrumenten inför RFV:s besök samt vid egna uppföljningar. Ett motsvarande kvalitetssäkringsinstrument skall utvecklas inom arbetsskadeområdet. Pro- jektet bedrivs av RFV i samarbete med kassorna och startade . RFV och försäkringskassorna erhöll 25 miljo- ner kronor ur anslaget A20 Kontrollfunktionen i staten för insatser . Syftet med projektmedlen var att genomföra aktiviteter på övergripande nationell nivå, liksom på varje för- säkringskassa, för att minimera risken för fel, missbruk eller fusk i socialförsäkringen. En särskild utredare tillsattes bl.a. för att se över kvalifikationsvillkoren för och beräkning av sjukpenninggrundande in- komst SGI. I betänkandet Förmån efter inkomst (SOU 1997:85) föreslås att SGI skall bestämmas endera enligt en huvudregel eller enligt en alter- nativregel. Huvudregeln omfattar försäkrade med fasta anställningsförhållanden och SGI före- slås beräknas på grundval av anställningen. För den som inte omfattas av huvudregeln föreslås att SGI beräknas på historiskt inkomstunderlag med beaktande av överhoppningsbara tider. En särskild utredare tillsattes för att utforma förslag till ett nytt system för eko- nomisk ersättning vid långvarigt nedsatt arbets- förmåga. I betänkandet Ohälsoförsäkringen trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) föreslås bl.a. att nuvarande system med förtidspension i form av folkpension och allmän tilläggspension (ATP) skall ersättas av ett nytt system med in- komstrelaterad förtidspension och garantibelopp till förtidspensionärer samt att sjukbidraget av- skaffas och ersätts med en ny ersättningsform, långtidssjukpenning. I betänkandet Unga i ohälsoförsäkringen tid för aktivitet och trygg- het (SOU 1998:106) presenteras förslag till hur ohälsoförsäkringens regler kan utformas för unga, svårt funktionshindrade personer. Bl.a. föreslås en ny ersättningsform, habiliteringspen- ning. beslutade om rikt- linjer för en reformering av reglerna om ersätt- ning vid varaktigt medicinskt grundad arbets- oförmåga (prop. 1997/98:111, bet. SfU11, rskr. 1997/98:237). I propositionen beskrivs den pla- nerade fortsatta beredningen av frågan om en reformering av hela systemet för ersättning vid medicinskt grundad arbetsoförmåga. Regeringen har tillsatt flera utredningar för att se över rehabiliteringsområdet. Bl.a. har Stats- kontoret på regeringens uppdrag gjort en översyn av de senaste årens rehabiliteringssats- ningar med tonvikt på den arbetslivsinriktade re- habiliteringen. I rapporten på rehabi- litering (1997:27) påvisar Statskontoret en rad brister i försäkringskassornas rehabiliterings- arbete och föreslår flera grundläggande föränd- ringar, bl.a. bättre ekonomiska incitament och fortsatt utveckling av mål- och resultatstyrning. Statskontoret anser vidare att den arbetslivsin- riktade rehabiliteringen behöver ett konkret mål och att det offentliga åtagandet för rehabilitering bör renodlas. Statskontoret anser också att för- säkringskassans samordningsansvar kan ifråga- sättas. En särskild utredare har haft i uppdrag att ut- reda arbetsgivarens kostnads- och åtgärdsansvar vid rehabilitering.