prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända när anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål för anslaget skall uppfyllas. Ett beslut av regeringen att överskrida ett ramanslag enligt 6 § andra stycket förutsätter således ett särskilt bemyndigande av . Det bemyndigande som regeringen fick av avsåg 1998. Ett nytt bemyndigande behövs därför . Om anslaget behöver överskridas avser regeringen att i första hand i tilläggsbudget eller särproposition återkomma till . Om emellertid ett sådant förfarande av tidsskäl inte hinns med bör regeringen bemyndigas besluta om överskridande när de övriga förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Om bemyndigandet att överskrida ramanslaget utnyttjas kommer överskridandet samt dess finansiering ingå i de utfallsredovisningar som regeringen framöver skall lämna till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att ramanslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i får överskridas om ett nytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas. 9 Övrig statlig verksamhet Landsbygdens elektrifiering Enligt ellagen (1997:857) är innehavare av nätkoncession skyldiga att på skäliga villkor ansluta en elabonnent till ledningsnätet. Med begreppet skäligt avses i detta sammanhang bl.a. att kostnaden för anslutning skall motsvara de verkliga kostnaderna med tillägg för skälig avkastning i verksamheten. Enligt uppgifter från Svenska Elverksföreningens rapport , publicerad , var medelvärdet för anslutningsavgifter exklusive moms i säkringsintervallet 16 25 Ampere, dvs. det intervall där huvuddelen av hushållskunderna återfinns, ca . Spridningen låg enligt rapporten . I normala fall är anslutningskostnaderna inte så stora att de kan anses vara oskäligt betungande för hushållen. I glesbygden, inte minst i skogs- och fjällbygderna, kan dock anslutningskostnaderna i vissa fall bli oöverstigligt stora för det enskilda hushållet. Det rör sig ofta om fall där en anslutning kräver förhållandevis omfattande ledningsdragning i oländig terräng. Enligt de beräkningar som gjorde på regeringens uppdrag uppgick den totala kostnaden för att ansluta de oelektrifierade helårsbebodda fastigheterna till det ordinarie elnätet till . Den genomsnittliga kostnaden per fastighet till ca per fastighet. I dessa beräkningar har inte medräknats de fastigheter för vilka kostnaderna för anslutning kan anses ligga inom intervallet för normal anslutningsavgift, dvs. Antalet sådana fastigheter var enligt 21 stycken av de totalt 137 fastigheterna. En del av de berörda fastigheterna har en viss elförsörjning genom lokala elaggregat. Kvaliteten i denna elförsörjning varierar och är liksom tillgången till el ofta starkt begränsad jämfört med de förhållanden som gäller för fastigheter som är anslutna till det ordinarie elnätet. De aktuella fastigheternas elförsörjning kan därför inte alltid betraktas som tillfredsställande, även om de inte är helt utan tillgång till el. Enligt regeringens bedömning bör en tillfredsställande tillgång till elektricitet en viktig förutsättning för ett fortsatt boende och en framtida utveckling av de aktuella fastigheterna och berörda bygderna. Av det skälet bör de kvarvarande helårsbebodda hushåll i landsbygden som saknar en tillfredsställande tillgång till el beredas tillfälle att till en rimlig kostnad anslutas till elnätet eller på annat sätt få en tillfredsställande elförsörjning. Ett tidsbegränsat statligt bidragssystem bör inrättas för att möjliggöra detta . Regeringens förslag: Regeringen bör bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om bidraget. Förslaget till finansiering av verksamheten som redovisas nedan bör godkännas. Regeringen bör bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om bidraget. För information avser regeringen att i det sammanhanget se över förordning (1959:369) om statligt stöd åt landsbygdens elförsörjning. Föreskrifterna om bidraget kommer att utformas enligt följande utgångspunkter. Den nya stödet skall kunna utgå för nyanläggning av elektriska anläggningar i syfte att ge helårsbebodda fastigheter i glesbygden en tillfredsställande elförsörjning. Berörda fastighetsägare förväntas betala en anslutningsavgift motsvarande vad som normal anslutningsavgift för den aktuella kundkategorin inom det aktuella nätområdet med ett visst tillägg. Fastighetsägaren skall givetvis också bekosta erforderliga elinstallationer i själva fastigheten. Berättigad till bidrag är den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997:857). Det kan ifrågasättas om alla återstående oelektrifierade hushåll skall förses med el från det ordinarie elnätet, eftersom kostnaderna i enskilda fall kan uppgå till . Mot bakgrund av de terräng- och väderförhållanden som råder på vissa håll kan också ifrågasättas om en tillräcklig leveranssäkerhet alltid kan uppnås genom elförsörjning från det ordinarie elnätet. Om och på vilket sätt en elektrifiering skall genomföras i varje enskilt fall får liksom tidigare ytterst därför bli beroende på en bedömning av kostnaderna och förutsättningarna för en leveranssäker elförsörjning. I vissa fall kan det effektivaste sättet att åstadkomma en elektrifiering vara att installera någon form av lokal elproduktion, exempelvis i form av dieseldrivna elkraft- aggregat eller ny energiteknik. Härigenom bör kostnaderna för elektrifieringen kunna hållas nere. Bidrag skall därför också, i de fall det är lämpligt, kunna utgå för anläggningar för lokala elverk. I den mån bidrag lämnas till verksamhet med lokal elproduktion med utnyttjande av lokala energikällor eller ny teknik, exempelvis bränsleceller, bör den inriktas mot sådana anläggningar som utan större svårigheter kan skötas av den som bebor den eller de berörda fastigheterna. Bidrag skall inte kunna lämnas till kostnader för drift och underhåll av elnät. Bidrag skall hel- ler inte utgå för elektrifiering av nya fastigheter eller fastigheter som övergår till att bli helårsbebodda. Det är vidare rimligt att ställa krav på att de berörda fastigheterna skall ha varit permanent bebodda innan bidragssystemet inrättades. En krav helårsboende är i detta sammanhang rimligt. Vid prövning av ansökan om bidrag bör hänsyn tas till den befintliga elförsörjningssituationen vid berörda fastigheter. I första hand bör bidraget fördelas till fastigheter som helt saknar elförsörjning. Vidare bör antalet helårsboende på de berörda fastigheterna beaktas, för att så många personer som möjligt skall komma i åtnjutande av elektrifieringen. Vidare bör de långsiktiga förutsättningarna för ett permanent helårsboende på de berörda fastigheterna beaktas vid fördelning av bidrag. Berörda länsstyrelser bör höras vid prioritering av ansökningar. Enligt kartläggning uppgår det maximala antalet oelektrifierade hushåll som bör komma i fråga för stödgivning till 116 stycken. Den totala kostnaden för att ansluta dessa fastigheter till det ordinarie elnätet beräknas uppgå till ca . Genom att söka alternativa former för att ge de berörda fastigheterna en tillfredsställande elektrifiering bör dock kostnaderna kunna hållas nere. Vidare kan förväntas att inte alla de berörda helårsboende kommer att vara intresserade av en elektrifiering. Bidragsprogrammet bör därför i ett första steg kunna begränsas till att omfatta med början , sammanlagt . Stödet skall finansieras med intäkter som har i sin verksamhet. Bidragsystemet bör administreras av som alltså är den myndighet som prövar bidragsansökan. 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 9 3 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutvecklingen 11 3.3 Resultatbedömning 14 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 18 4 Väg och järnväg 21 4.1 Omfattning och utgiftsutveckling 21 4.2 27 A1 : Administration 34 A2 Väghållning och statsbidrag 35 4.3 41 A3 : Sektorsuppgifter 43 A4 : Banhållning 44 A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transporteuropeiska nätverk 47 A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling 48 5 Sjö- och luftfart 49 5.1 Omfattning och utgiftsutveckling 49 5.2 Sjöfart 50 B1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 53 B2 Transportstöd till 54 B3 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 55 B4 Bidrag till sjöfarten 55 5.3 58 5.4 Luftfart 58 B5 Driftbidrag till kommunala flygplatser 63 5.5 64 6 Post- och telekommunikation samt informationsteknik 67 6.1 Omfattning och utgiftsutveckling 67 6.2 Utvecklingen på teleområdet 68 6.3 Utvecklingen på postmarknaden 71 C1 74 C2 Upphandling av samhällsåtaganden 75 C3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice 76 C4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 76 C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 77 7 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. 79 7.1 Omfattning och utgiftsutveckling 79 7.2 () 80 D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier 84 D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. 84 D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik 87 D4 Viss internationell verksamhet 88 D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. 89 D6 Rikstrafiken 89 8 Kommunikationsforskning och meteorologi 91 8.1 Omfattning och utgiftsutveckling 91 E1 92 E2 Kommunikationsforsknings-beredningen 94 E3 () 96 E4 Bidrag till m.m. 98 9 Länsstyrelsernas verksamhet och roll i vägtrafikområdet 103 9.1 Länsstyrelsernas huvuduppgifter 103 10 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter (avsnitt 2 och under anslaget B2 Transportstöd till ), 2. godkänner en låneram om totalt för för såväl inköp av omsättningstillgångar och anläggningstillgångar som för byggande av broar som ersätter färjor (avsnitt 4.2), 3. godkänner att anslaget A2 Väghållning och statsbidrag får belastas med kostnader för ränta och amortering av upptagna lån för väg E 6 delen , väg E 18/20 delen , väg E 4 delen Stora Åby , väg E 22 delen Hossmo samt väg E 4 trafikplats (avsnitt 4.2), 4. godkänner att anslaget A2 Väghållning och statsbidrag får belastas med för lösen av lån samt avvecklingskostnader för avgiftsanläggningen på (avsnitt 4.2), 5. godkänner att anslagen A2 Väghållning och statsbidrag och A4 : Banhållning får belastas för att täcka dels förluster vid infriandet av kapitaltäckningsgarantin till , dels eventuella förluster i samband med utlåning till (avsnitt 4.2), 6. godkänner en låneram om totalt 8 för för in- vesteringar i eldrifts- och teleanläggningar, produktions- och telenätsutrustning, rörel- sekapital, finansiering av omsättningstill- gångar, tidigareläggningskostnader som fi- nansieras med bidrag från () samt för statens andel av kapitalkostnader för lån avseende vissa investeringar i enligt överenskommelse mellan , och staten (avsnitt 4.3), 7. godkänner att anslaget A4 : Banhållning får belastas med kostnader för räntor och amorteringar för upptagna lån i (avsnitt 4.3), 8. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2001 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.2), 9. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.2), 10. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.2), 11. godkänner vad regeringen anfört om (avsnitt 5.3), 12. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2001 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.4), 13. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.4), 14. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.4), 15. godkänner vad regeringen anfört om (avsnitt 5.5), 16. bemyndigar regeringen att, för ändamål som omfattas av ramanslaget C2 Upphandling av samhällsåtaganden, ikläda staten ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst (avsnitt 6), 17. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2001 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 7.2), 18. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 7.2), 19. bemyndigar regeringen att, för ändamål som omfattas av ramanslaget D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. upphandla interregional persontrafik på järnväg m.m. som innebär utgifter om högst (avsnitt 7), 20. bemyndigar regeringen att, för ändamål som omfattas av ramanslaget D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. upphandla flygtrafik på sträckan som innebär utgifter om högst (avsnitt 7), 21. bemyndigar regeringen att, för ändamål som omfattas av ramanslaget E2 Kommunikationsforskningsberedningen, ikläda staten ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst 2004 (avsnitt 8), 22. godkänner vad regeringen anfört om (avsnitt 8), 23. för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 : Administration ramanslag 1 125 242 A2 Väghållning och statsbidrag ramanslag 12 479 738 A3 : Sektorsuppgifter ramanslag 786 593 A4 : Banhållning ramanslag 6 689 600 A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk ramanslag 200 000 A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling obetecknat anslag 1 650 000 B1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. obetecknat anslag 44 415 B2 Transportstöd till ramanslag 190 000 B3 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. obetecknat anslag 62 660 B4 Bidrag till sjöfarten ramanslag 405 000 B5 Driftbidrag till kommunala flygplatser obetecknat anslag 105 000 C1 ramanslag 147 391 C2 Upphandling av samhällsåtaganden ramanslag 157 484 C3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice ramanslag 200 000 C4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal ramanslag 140 000 C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ramanslag 50 000 D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier ramanslag 5 000 D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. ramanslag 405 000 D3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik ramanslag 205 000 D4 Viss internationell verksamhet ramanslag 7 500 D5 Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst m.m. obetecknat anslag 50 D6 Rikstrafiken ramanslag 10 000 E1 ramanslag 29 822 E2 Kommunikationsforskningsberedningen ramanslag 169 277 E3 () ramanslag 43 852 E4 Bidrag till m.m. ramanslag 192 690 Summa 11 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter Härigenom föreskrivs att lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter skall upphöra att gälla vid utgången av . 12 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 12.1 Omfattning Utgiftsområdet Kommunikationer omfattar väg- och banhållning, vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår också sektorsforskning och miljöfrågor. De myndigheter, affärsverk och större bolag som verkar inom utgiftsområdet är , , , , , , , , , , , , AB , Därtill finns ett antal mindre bolag inom bl.a. väg- och järnvägsområdena. En ny myndighet inrättas . 12.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 24 467 24 097 25 704 25 501 26 599 25 589 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Omsättning m.m. för myndigheter, verk och helägda bolag inom utgiftsområde 22 enligt årsredovisningen för Myndigheter/affärsverk/bolag inklusive investeringsanslag och transfereringar (mkr) Varav anslagsfinansierad (mkr) Antal anställda 587 587 156 10 612 8 825 7 340 14 831 13 762 7 436 138 30 230 Kommunikationsforskningsberedningen 219 183 28 26 0 32 13 4 10 392 177 569 30 30 16 Summa myndigheter 26 848 23 598 15 817 13 862 0 16 517 1 234 119 1 545 4 316 0 4 068 Summa affärsverk 19 412 119 22 130 22 685 200 42 903 Summa bolag 22 685 200 42 903 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Väg- och järnvägssektorn har i huvudsak haft en positiv utveckling , trots att anslagen inte tagits i anspråk fullt ut och det förekommit förseningar av projekt, främst på järnvägsområdet. Ett antal stora investeringsobjekt inom väg- och järnvägssektorn har avslutats och öppnats för trafik, bl.a. med europaväg och belägen söder om . Den negativa skadeutvecklingen inom vägtrafiken har inneburit att börjat förändra inriktningen av sitt trafiksäkerhetsarbete. verksamhet har till stor del präglats av arbetet med att förbättra sjösäkerheten och miljöanpassa sjöfarten. visar ett positivt resultat uppgående till , vilket innebär en försämring med jämfört med föregående år. Luftfartsverkskoncernen visar ett positivt resultat uppgående till , vilket innebär en förbättring med jämfört med föregående år. verksamhetsmål för säkerhet och luftfartspolitik kan i huvudsak anses uppfyllda. SJ uppnådde inte sina ekonomiska mål . Soliditeten var , jämfört med målet och avkastningen på eget kapital var -19,, jämfört med målet . SJ koncernens resultat efter finansnetto blev -. SJ:s ekonomi utvecklas nu emellertid i positiv riktning. Telekommunikationerna utvecklas i fortsatt snabb takt, inte minst mobiltelefoni. introducerades den nya tjänsten GSM 1800 på marknaden. På marknaden för närsamtal har under innevarande år en viss konkurrens noterats till följd av den förändrade struktur för samtalsavgifter som införde . Efter kritik ändrades taxorna åter . beräknas samtliga abonnenter vara anslutna till AXE-växlar. Antalet ISDN- anslutningar har ökat markant och priserna har sjunkit . För telefoni uppfyller tillståndshavarna kraven i tillståndsvillkoren på leveranstid för nytt abonnemang och driftsäkerhet. Däremot uppfylls inte tidskraven för felavhjälpning. Abonnenternas klagomål har främst gällt Telias taxeomläggning, telefonräkningar samt köp av utrustning. Regeringen har i en skrivelse (skr. 1998/99:2) till lämnat den andra redovisningen av utvecklingen på IT-området sedan IT-proposi- tionen (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). I skrivelsen redovisas åtgärder inom ramen för handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Regeringen lämnade en skrivelse (skr. 1997/98:190) om elektronisk handel till . Posten AB:s verksamhet har präglats av minskade brevvolymer och minskade kassatransaktioner vilket bl.a. beror på ökad konkurrens från andra operatörer samt på teknikutvecklingen. Posten AB:s brevvolym bedöms motsvara av den totala. Förändringar fattade beslut om nollvisionen (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Nollvisionen innebär att det långsiktiga målet för trafiksäkerheten inom vägtransportsystemet är att ingen skall dödas eller skadas allvarligt. beslutade om transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Den övergripande utgångspunkten är att transportpolitiken skall bidra till en socialt, kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. Transportsystemet måste ses som en helhet. I propositionen betonas miljöfrågorna. Vidare utvidgas nollvisionen till att omfatta alla trafikslag. skall ta över ansvaret för delar av det kapillära bannätet och ett nytt ban-avgiftssystem införs. Den långväga busstrafiken skall skadlighetsprövas endast mot trafikhuvudmännens trafik. En ny myndighet för samordning och upphandling av persontrafik inrättas. Staten skall vidare öka bidragen till driften av kommunala flygplatser. Regeringen har beslutat att tillsätta en godstransportdelegation och en jämställdhetsdelegation. I propositionen anges en ny inriktning för transportforskningen. Regeringen fastställde en ny nationell väghållningsplan och en ny stomnätsplan . antog i enlighet med regeringens förslag proposition Mer tillgänglig kollektivtrafik (prop. 1996/97:115, bet. 1997/98:TU3, rskr. 1997/98:10) som gäller människor med olika funktionshinder. Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppdraget att lämna ett förslag till lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter i tätort. Som en viktig utgångspunkt för arbetet angavs att ett sådant avgiftssystem skulle kunna styra vägtrafiken till gagn för miljö och framkomlighet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer att överväga de förslag som utredaren lämnar för att, om kommuner så begär, kunna gå vidare i frågan. Regeringen fattade beslut om att utse 25 pilotmyndigheter som fick till uppgift att inleda utvecklingen av ett miljöledningssystem. I detta pilotprojekt har bl.a. och deltagit. Arbetet har vidgats till en bredare tillämpning av miljöledningssystem inom fler statliga myndigheter med beaktande av de erfarenheter som vunnits från pilotprojektet. genomför ett arbete för att rationalisera sin verksamhet, där syftet är att minska utgiftsnivån med ca . Vad gäller miljöarbetet infördes miljödifferentierade sjöfartsavgifter. har påbörjat ett effektiviseringsprojekt för att förhindra långsiktigt bestående resultatförsämringar. fortsätter arbetet, utifrån en tidigare översyn, med att tydliggöra sina roller som säkerhetsmyndighet, sektorsansvarig myndighet och infrastrukturhållare. har beslutat (prop. 1997/98:126, bet. 1997/98:TU14, rskr. 1997/98:305) om ändringar i telelagen som bl.a. innebär att abonnenten kan behålla sitt telefonnummer vid byte av teleoperatör (nummerportabilitet). har vidare beslutat (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304) om vissa ändringar i postlagen som syftar till att på ett bättre sätt uppnå de postpolitiska målen och att anpassa lagstiftningen till ett beslutat EG- direktiv. Beslutet innebär utökade uppgifter för () som får sektorsansvar även på postområdet. krävs tillstånd från PTS för att bedriva postverksamhet (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34). Regeringen har tillsatt en utredning om statens ansvar för en grundläggande betaltjänst och kontantförsörjning (dir. 1998:15). Mål Transportpolitiska målet beslutade om ett nytt transportpolitiskt mål (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Det har utformats med utgångspunkt i det trafikpolitiska målet . Vissa delmål har vidareutvecklats och fått en något förändrad innebörd. Det nya målet har formulerats så att det kan följas upp med stöd av slutsatser som dragits från uppföljningen av det gamla trafikpolitiska målet. Målet för transportpolitiken skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det övergripande målet preciseras i fem långsiktigt inriktade delmål: - ett tillgängligt transportsystem, - en hög transportkvalitet, - en säker trafik, - en god miljö, - en positiv regional utveckling. I propositionen redovisar regeringen ett antal etappmål bl.a. för säkerhet och miljö. Telepolitiska målet Enligt beslut (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) skall enskilda och myndigheter i landets olika delar få tillgång till effektiva telekommunikationer. Var och en skall ha möjlighet att från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst till ett rimligt pris inom ett allmänt tillgängligt telenät. Alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och i krig.