prop · GM0345 · 1999-01-01 00:00:00 — Därför kan det inte anses rimligt att förklara en ny förskoleklass berättigad till bidrag, om detta medför att en glesbygdsskola måste avvecklas. Det bör ankomma på den berörda kommunen att påvisa sådana eventuella följder. Regeringen anser att den kommun där en fristående förskoleklass skall anordnas bör beredas tillfälle att yttra sig över ansökan om godkännande och förklaring att skolan skall vara berättigad till bidrag. Härigenom får kommunen, om den inte redan har det, kännedom om planerna att an- ordna en fristående förskoleklass i kommunen. Kommunen kan i sitt ytt- rande redovisa den lokalt betingade kunskap som finns om huvudmannen och dennes förutsättningar att driva en förskoleklass och på så sätt ge ett bättre underlag vid prövningen. Det bör ankomma på rege- ringen att meddela de föreskrifter som behövs i fråga om skyldighet att höra den berörda kommunen. Förslaget innebär en skyldighet för hemkommunerna att tilldela bidrag till en fristående skola som motsvarar och som förklarats berättigad till stöd. Bidraget skall ges enligt samma grunder som tillämpas för kommunens egen förskoleklass. Kommunen är dock inte skyldig att lämna bidrag för den del av verksamheten som överstiger eller eller för elev som tas emot före höstterminen det år då eleven fyller . Bidragsskyldigheten gäller oavsett var barnet senare skall fullgöra sin skolplikt, t.ex. inom särskolan eller specialskolan. Kommunerna skall beakta den fristående förskoleklassens samlade kostnader utifrån dess åtaganden och elevernas behov. Regeringen förutsätter att kommunen beaktar att den fristående skolan har vissa högre kostnader till följd av skillnaden i huvud- mannaskap, t.ex. vad gäller mervärdesskatt. Förskoleklass i anslutning till fristående skola som motsvarar särskolan skall tilldelas bidrag av elevernas hemkommuner. I likhet med vad som gäller för fristående särskolor utgår regeringen från att parterna kommer överens om beloppet. Utbildningen som den fristående skolan får bidrag för skall vara av- giftsfri. För verksamhet som överstiger eller 525 tim- mar eller för elev som tas emot före höstterminen det år eleven fyller , får den fristående skolan ta ut skäliga avgifter. Regeringen vill understryka att den kommun där verksamheten bedrivs skall ha rätt till insyn i förskoleklassens verksamhet i de fristående skolor som får kommunala bidrag. Den kommunala insynen är en förutsättning för att kommunen skall kunna göra en rättvis bedömning av förskole- klassens bidragsbehov grundat på dess åtaganden och elevernas behov. Den kommunala insynen innebär också en garanti för att offentliga medel för utbildning används för avsedda ändamål. Om en kommun i samband med sin insyn finner anledning att ifrågasätta om den fristående förskole- klassen lever upp till kraven för sitt godkännande, får kommunen hänskjuta frågan till som prövar om tillsyn skall genomföras. I likhet med vad som gäller enligt 9 kap. 11 § andra stycket skollagen skall fristående skolor som bedriver förskoleklass med offentligt stöd delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende. När det gäller andra utbildningsanordnare än fristående skolor kan kommunen lämna bidrag enligt redan gällande bestämmelser, men har ingen skyldighet att göra det. Regeringen bedömer att förslaget inte kan anses strida mot den kommunala likställighetsprincipen. Likställighets- principen innebär att kommuner enligt 2 kap. 2 § kommunallagen (1991:900) skall behandla sina medlemmar lika, om det inte finns sakliga skäl för något annat. Denna princip innebär att det inte är tillåtet för kommuner att särbehandla vissa kommunmedlemmar eller grupper av kommunmedlemmar på annat än objektiv grund. Omfattande stöd Om en fristående skola i sin förskoleklass tar emot en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd och detta skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen, skall kommunen i likhet med vad som gäller för fristående skolor inte vara skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet. har i en rapport till regeringen redovisat ett uppdrag om hur fristående skolor tillgodoser behoven hos särskilt stöd- krävande elever. I rapporten konstateras att de regler för resurstilldelning, som skall tillämpas fr.o.m. , inte tycks ha påverkat möjlig- heterna för elever i behov av särskilt stöd att få plats i en fristående skola. framhåller dock att det är svårt att bedöma i vilken utsträck- ning elever avråds från att söka till fristående skolor på grund av att det skulle innebära betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter. I rapporten hänvisas till delbetänkande, Resurser på lika villkor? (SOU 1998:112). Av betänkandet framgår att de kommunala och fristående skolor som ansöker om extra resurser för elever i behov av särskilt stöd i allmänhet får sina ansökningar behandlade av samma kommunala instans och i huvudsak enligt samma principer. Kommittén avser att återkomma i sin slutrapport angående de nya resursfördel- ningreglernas eventuella effekter för elever i behov av särskilt stöd. Återkallande av rätt till bidrag Om utbildningen vid en fristående skola som har rätt till bidrag ändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skolvä- sendet i den kommun skolan är belägen, skall återkalla rätten till bidrag. Detsamma skall gälla om skolan tar ut otillåtna avgifter. Överklagande Beslut i ärenden om rätt till bidrag eller återkallande av sådan rätt skall få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Ändringarna i skollagen skall träda i kraft . Fristående skolor som före ikraftträdandet har fått tillstånd att bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall anses dels ha blivit god- kända, dels ha förklarats berättigade till bidrag av i en- lighet med de nya bestämmelserna. Även andra än fristående skolor skall anses ha fått sådant godkännande. Fristående skolor som vid lagens ikraftträdande inte bedriver utbild- ning motsvarande förskoleklassen och som vill ha bidrag från och med /2001 skall ansöka om godkännande hos före . Arbetsgruppens förslag: En fristående skola som vill anordna förskole- klass skall ansöka om att bli godkänd för detta kalen- deråret innan utbildningen påbörjas för att bli berättigad till bidrag. För att redan godkända fristående skolor som bedriver verksamhet för skol- pliktiga barn skall kunna anordna förskoleklass enligt de föreslagna be- stämmelserna fr.o.m. /2000 föreslås en övergångsbestäm- melse som innebär att ansökan om godkännande skall ges in till Skolver- ket före . Remissinstanserna: Statskontoret anser att en fristående skola bör kunna utöka sin verksamhet till att omfatta förskoleklass utan ytterligare ansökningsförfarande. föreslår att de nya bestämmelserna börjar gälla fr.o.m. /2001. För en fristående skola som redan har tillstånd att bedriva förskoleklass föreslår verket ett förenklat förfa- rande. kommun menar att förslaget medför alltför kort plane- ringstid för kommunerna. instämmer i förslaget om övergångsbestämmelser medan kommun anser att de bör ses över. Skälen för regeringens förslag: Ett stort antal fristående skolor bedri- ver utbildning som motsvarar förskoleklass med tillstånd enligt gällande bestämmelser. Regeringen föreslår att sådana fristående skolor och även övriga enskilda utbildningsanordnare som före lagens ikraftträdande har fått tillstånd att bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall anses godkända enligt de nya bestämmelserna. De fristående skolor som fått ett sådant tillstånd skall också anses ha förklarats berättigade till bi- drag i enlighet med de nya bestämmelserna. De föreslagna övergångsbestämmelserna innebär att såväl fristående skolor som andra enskilda utbildningsanordare som vill påbörja utbild- ningen /2000 kan göra det om de fått tillstånd enligt nu gäl- lande regler före . I fråga om fristående skolor som vill påbörja utbildningen /2001 krävs med hänsyn till att skolan skall ha ansökt om godkännande före året innan verksamheten startar en övergångsbestämmelse av innebörd att ansökningstiden för det läsåret senareläggs. 7 Ekonomiska konsekvenser I enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall kommuner och landsting inte åläggas nya arbetsuppgifter eller skyldigheter, utan att de ges möjligheter att finansiera dessa på annat sätt än med höjda skatter. Om statsmakterna fattar beslut, som medför kostnads- eller utgiftsökningar för kommunsektorn, bör dessa således finansieras genom en ökning av statsbidragen, eller genom att staten fattar beslut som möj- liggör besparingar. Finansieringsprincipen innebär också att statsbidragen bör minska om kommunernas skyldigheter begränsas eller om de till följd av regelförändringar får möjlighet att bedriva en mer kostnadseffektiv verksamhet. Förslaget innebär, enligt regeringens mening, ett oförändrat kommunalt åtagande genom att rätten till utbildning i förskoleklass utnyttjas av i stort sett landets samtliga sexåringar, med undantag för dem som valt att börja i skolan . Bidragen till förskoleklass i anslutning till fristående skolor skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov, efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna förskoleklasserna. Kommunen är inte skyldig att lämna bidrag för den del verksamheten överstiger eller eller till elever som tas emot före höstterminen det år då eleven fyller . Förslaget ger därutöver förutsättningar för fristående skolor att integrera förskoleklass i likhet med vad som gäller i kommunens skolor och ökar därmed möjligheterna till samordning av verksamheterna. Mot den nu angivna bakgrunden bedömer regeringen att förslaget inte medför förändrade kostnader för kommunerna. 8 Förskoleklass vid utlandsskolorna 8.1 Nuvarande bestämmelser om statsbidrag Statsbidrag för svensk undervisning i utlandet lämnas enligt förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Som villkor för statsbidrag gäller bl.a. att utbildningen skall anordnas enligt och gymnasieskolans läroplaner, kursplaner och timplaner. Enligt 9 § nämnda förordning får efter ansökan från huvudmannen för en utlandsskola förklara huvudmannen berättigad till statsbidrag för utbildning i årskurserna 1 6 om - huvudmannen har förutsättningar att anordna skolan och det finns ett behov av den och - elevantalet vid en allsidig bedömning av kvalitetskrav såväl i fråga om sociala som andra aspekter på skolverksamhet kan anses vara tillräckligt stort och beräknas vara någorlunda stabilt. För högre årskurser samt för reguljär gymnasieutbildning kan regeringen besluta om bidrag. Statsbidraget lämnas till huvudmannen för verksamheten och utgör ett allmänt finansiellt stöd till skolverksamheten. Bidrag beräknas dels för undervisningen med ett bidrag per elev och läsår och dels för årskostnaden för de lokaler som behövs för undervisningen. I 3 § nämnda förordning anges för vilka elever bidrag lämnas. Elevavgifter som tas ut för utbildningen vid en utlandsskola skall vara skäliga med hänsyn till skolans kostnader för verksamheten och det statsbidrag som lämnas (19 §). En utlandsskola leds av en styrelse med säte i det land där skolan drivs. Det finns ett 30-tal svenska utlandsskolor i , , och . De flesta skolorna bedriver reguljär undervisning enbart i årskurserna 1 6. Endast sju skolor bedriver reguljär undervisning i årskurserna 7 9. Vid övriga skolor bedrivs undervisningen i årskurserna 7 9 i form av distansutbildning. I de flesta skolorna har sexåringarna skrivits in i årskurs 1 och dessa ingår således i bidragsunderlaget för statsbidraget till utlandsskolan. Vid övriga skolor anordnas separat verksamhet för sexåringar. Nästan alla skolor bedriver också förskoleverksamhet för yngre barn. För denna verksamhet liksom för den separata sexårsverksamheten utgår inget statsbidrag. Kostnaderna täcks via avgifter. 8.2 Statsbidrag till förskoleklass Regeringens förslag: Statsbidrag får lämnas för utbildning som motsvarar förskoleklassen vid en svensk utlandsskola från och med /2001 efter prövning av . Skälen för regeringens förslag: Som redovisats inledningsvis skall utlandsskolorna ge utbildning som motsvarar den som ges i skolor i . Avsikten är att elever som tillfälligt vistas utomlands skall få en utbildning som möjliggör en fortsatt skolgång i en svensk skola när familjen återvänder till . Utlandsskolorna följer den svenska läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Förskoleklassen omfattas av Lpo 94. Utbildningen i för- skoleklassen är det första steget i att uppfylla läroplanens mål. Regeringen anser att det därför bör vara möjligt även för utlandsskolorna att anordna förskoleklasser. Statsbidrag bör utgå för utbildning motsvarande förskoleklassen. bör pröva om en utlandsskola skall få statsbidrag för utbildning motsvarande förskoleklassen. Utbildningen i en förskoleklass skall omfatta minst . Statsbidrag bör inte utgå för barn som tas emot före höstterminen det år eleven fyller . Bestämmelserna om bidrag till utlandsskolorna för utbildning som motsvarar förskoleklassen föreslås överensstämma med vad som gäller för utlandsskolor motsvarande . Bestämmelserna i 3 § förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar vad gäller s.k. behöriga elever bör gälla även för dessa elever. En utlandsskola som vill bli förklarad berättigad till statsbidrag för utbildning som motsvarar förskoleklassen skall ansöka om detta hos . En utlandsskola som vill bli berättigad till bidrag från och med /2001 skall ansöka härom hos före . Vid sin bedömning bör tillämpa samma kri- terier som för prövning av en utlandsskola. Storleken på bidraget per elev vid utlandsskolorna varierar beroende på elevantalet. Beräkningen av statsbidraget för förskoleklassen bör ske genom att eleverna i förskoleklassen får inräknas i det elevunderlag för statsbidrag som utgår till respektive utlandsskola för undervisning enligt Lpo 94. Förskoleklassen skall också omfattas av den uppföljning och utvärde- ring som genomför av utlandsskolorna. beslut om statsbidrag för inrättande av förskoleklass bör få överklagas hos regeringen. 8.3 Ekonomiska konsekvenser Regeringen bedömer att kostnaderna för förslaget ryms inom ramen för anslaget A 12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet. Flertalet sexåringar skrivs redan nu in i utlandsskolorna och ingår således i bidragsunderlaget för statsbidrag till utlandsskolan. Som redovisats i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utg.omr. 16) avser regeringen att via redovisningar följa kostnadsutvecklingen för undervisningen utomlands. 9 Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 2 b kap. 6 § Bestämmelsen innebär att utbildning som motsvarar förskoleklassen i enskild regi endast får bedrivas om utbildningen är godkänd. Med hänsyn till syftet med förskoleklassen byts ordet verksamhet mot ordet utbildning (jfr 2 b kap. 1 §). Vidare ersätts i enlighet med 9 kap. 1 § ordet tillstånd med godkännande. I paragrafen finns föreskrifter om vem som får godkänna sådan utbildning. Hänvisningen i andra stycket till 9 kap. 1 § andra stycket innebär att ärenden om godkännande för fristående skolor som motsvarar eller särskolan skall prövas av . Ärenden om godkännande för andra enskilda huvudmän skall enligt första stycket prövas av den kommun där utbildningen skall bedrivas. 7 § I paragrafen regleras förutsättningarna för godkännande. Villkoren överensstämmer i huvudsak med vad som gäller enligt 9 kap. 2 § för fristående skolor (jfr prop. 1995/96:200). Villkoren i första stycket gäller all enskilt bedriven utbildning. För förskoleklass i anslutning till en fristående skola gäller dessutom villkoren i andra stycket. Några be- stämmelser som motsvarar 9 kap. 2 § första stycket 4 om omsorger respektive andra stycket om konfessionell inriktning torde inte behövas med hänsyn till att förskoleklassen är en frivillig skolform och omfattar en förhållandevis begränsad tid samt till skolformens pedagogiska syfte. I enlighet med vad som enligt 9 kap. gäller för fristående skolor har tredje stycket tagits bort. 8 § Andra stycket innebär att fristående skolor som anordnar utbildning för skolpliktiga barn också när det gäller utbildning som motsvarar förskole- klassen skall stå under tillsyn. Bestämmelsen om tillsyn och skyldighet att delta i uppföljning och utvärdering överensstämmer med vad som gäller för skolans övriga verksamhet enligt 9 kap. 11 § första stycket. Tredje stycket om insyn och deltagande i uppföljning och utvärdering gäller för skolor som har rätt till kommunala bidrag. Regle- ringen överensstämmer med vad som gäller enligt 9 kap. 11 § andra stycket för fristående skolor som får kommunala bidrag. 9 § Paragrafen innebär att godkännande för enskilt bedriven utbildning skall kunna återkallas om kraven för godkännande är uppfyllda. Bestämmelsen anpassas till att i huvudsak överensstämma med vad som gäller för fristående skolor enligt 9 kap. 12 § första stycket. Den tidigare skyldigheten att före återkallandet förelägga den som ansvarar för verk- samheten att avhjälpa missförhållandet tas bort och ersätts, i likhet med vad som gäller för fristående skolor, med ett påpekande för huvud- mannen. 10 § Paragrafen reglerar kommunala bidrag till enskilt bedriven förskoleklass som anordnas av andra än fristående skolor. Bidrag till sådan utbildning vid fristående skolor regleras i nya 10 a §. När det gäller förskoleklass som anordnas av andra än fristående skolor föreligger liksom tidigare ingen skyldighet för kommunen att lämna bidrag. 10 a § Paragrafen är ny och överensstämmer i huvudsak med vad som gäller enligt 9 kap. 6 § första och andra styckena för fristående skolor som mot- svarar respektive 9 kap. 6 a § första och andra styckena för fristående skolor som motsvarar särskolan. Bestämmelserna gäller oavsett om ett barn senare skall fullgöra sin skolplikt i eller inom någon annan skolform. Enligt bestämmelsen skall besluta om skolan skall ha rätt till bidrag för utbildningen. En förutsättning för att skall kunna underlåta att förklara skolan berättigad till bidrag är enligt andra stycket att kommunen visar att utbildningen innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i kommunen. Det är endast sådana följder som uppkommer för den kommun där skolan är belägen som kan medföra att skolan skall förklaras sakna rätt till bidrag, inte eventuella följder för skolväsendet i någon annan kommun. skall vidare underlåta att lämna en sådan förklaring om skolan tar ut avgifter i strid med 10 d §. Innebörden av uttrycket påtagliga negativa följder har behandlats i av- snitt 5.2. Att en skola saknar rätt till bidrag innebär inte något förbud för skolan att bedriva utbildning motsvarande förskoleklassen under förutsättning att huvudmannen har fått godkännande för utbildningen. Det är bara finansieringen som får ske på annat sätt än genom kommunala bidrag. 10 b § Paragrafen är ny och reglerar bidragets storlek till fristående skolor som motsvarar . Bidragskonstruktionen innebär att förskoleklass vid dessa skolor inordnas i samma resursfördelningssystem som den kommunala förskoleklassen (jfr prop. 1995/96:200 s. 46 och s. 72). Kommunerna skall från bidragssynpunkt behandla den fristående förskoleklassen på samma sätt som om eleverna funnits i en förskoleklass. Kommunen har dock ingen skyldighet att lämna bidrag för den del verksamheten överstiger eller eller för elev som tas emot före höstterminen det år eleven fyller . Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Det kan vara fråga om att skollokalerna måste förändras eller att det behövs extra personal. 10 c § Paragrafen är ny och reglerar bidragets storlek till fristående skolor som motsvarar särskolan. Bestämmelsen överensstämmer med vad som gäller enligt 9 kap. 6 a § tredje stycket för fristående skolor. 10 d § Paragrafen är ny och överensstämmer i huvudsak med vad som gäller för förskoleklass när det gäller avgifter. 10 e § Paragrafen är ny och överensstämmer i huvudsak med vad som gäller enligt 9 kap. 12 § andra stycket för fristående skolor som motsvarar och särskolan och som får kommunala bidrag. Ett återkal- lande av bidragsrätten på grundval av att utbildningen förändras kommer främst att vara aktuellt om elevantalet ökar markant. Vad som utgör påtagliga negativa följder får bedömas på samma sätt som då en skola skall förklaras ha rätt till bidrag enligt 10 a §. 12 § Bestämmelsen anpassas till vad som enligt 9 kap. 12 § gäller för fristå- ende skolor. I konsekvens med ändringen i 9 § tas bestämmelsen om ett överklagande av ett föreläggande bort. Första stycket innebär att kommunens beslut i frågor som rör godkän- nande och återkallande får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Andra stycket innebär att beslut i frågor som rör godkän- nande och återkallande av godkännande samt om förklaring om rätt till bidrag och om återkallande av sådan förklaring får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Av tredje stycket följer att beslut om återkallande av godkännande att bedriva förskoleklass gäller med omedelbar verkan. 13 § I paragrafen har tillstånd bytts ut mot godkännande och verksamheten mot utbildningen. Övergångsbestämmelser Punkt 2 innebär att de fristående skolor och övriga enskilda som före lagens ikraftträdande har fått tillstånd att bedriva verksamhet som mot- svarar förskoleklassen ges möjlighet att fortsätta denna verksamhet utan nytt godkännande. Fristående skolor skall även anses ha fått en förklaring om rätt till bidrag i enlighet med de nya bestämmelserna. Punkt 3 innebär att ansökningstiden för godkännande inför /2001 har senarelagts med hänsyn till att lagen föreslås träda i kraft . Sammanfattning av förslagen i promemorian Fristående förskole- klasser tillstånd, bidrag, tillsyn m.m. (dnr U97/4530/S och U98/2622/S) En arbetsgrupp inom har utarbetat en prome- moria med förslag till bestämmelser om tillstånd, bidrag, tillsyn m.m. för förskoleklass i enskild regi. Bakgrunden till förslaget är att vid behandlingen av propo- sitionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) gav regeringen till känna att regeringen borde återkomma med förslag till bestämmelser om förskoleklass i enskild regi. Dessa borde utformas på ett sätt som liknar reglerna för fristående skolor när det gäller tillståndsgivning, bidrag och tillsyn av verksamheten (bet. 1997/98:UbU5, rskr. 1997/98:107). Arbetsgruppen föreslog därför att fristående skolor som vill bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall ha tillstånd till detta av som också skall utöva tillsyn över utbildningen. När det gäller bidrag till fristående förskoleklasser som anordnas av huvudmän för fristående skolor föreslogs en reglering som överensstämmer med den som gäller för fristående grundskolor. För andra än fristående skolor, exempelvis enskilt bedriva förskolor som önskar bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen, föreslogs ingen ändring. Arbetsgruppen föreslog att lagen skulle tillämpas på utbildning som äger rum efter . En övergångsbestämmelse föreslogs för redan godkända fristående skolor som bedriver verksamhet för skol- pliktiga barn för att dessa skall kunna anordna förskoleklass från och med /2000. Promemorians lagförslag Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 2 b kap. 6, 8 10 och 12 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 b kap. 10 a c §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 b kap. 6 § Ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en en- skild individ som yrkesmässigt vill bedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall ha tillstånd till detta av den kommun där verk- samheten bedrivs.