prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — lade kommissionen fram ett förslag till Europa- parlamentets och rådets direktiv om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och om ändring av rådets direktiv /619/EEG, 97/7/EG, 98/27/EG. Direktivförslaget, som föreskriver total harmonisering, syftar bl.a. till att underlätta de finansiella tjänsternas fria rörlighet och att stärka konsumentskyddet (se vidare angående direktivets innehåll i avsnitt 10.1.1). 21.9 Produktsäkerhet 21.9.1 Översyn av produktsäkerhetsdirektivet Arbetet med en översyn av det allmänna produktsäkerhetsdirektivet, som ligger till grund för bl.a. den svenska produktsäkerhetslagen, har påbörjats i kommissionen. För ändamålet har en arbetsgrupp tillsatts, med representanter från medlemsländerna, Efta, standardiseringsorganen och vissa konsumentorganisationer. deltar aktivt i detta arbete, och kommer också att genomföra en nationell parallellanalys rörande den svenska produktsäkerhetslagstiftningen. De frågor som aktualiserats rör bl.a. frågan om huruvida tjänster skall ingå i direktivet, hur anmälningsförfarandet kan effektiviseras och vilken roll kommissionen skall ha i tillsynsarbetet på produktsäkerhetsområdet. är positivt till initiativet att revidera produktsäkerhetsdirektivet och preliminärt också till majoriteten av de förslag till förändringar som kommissionen lämnat. 21.9.2 Förändringar i EHLASS-systemet EHLASS (European home and leisure accidents surveillance system) är ett europeiskt produktbaserat registreringssystem för olyckor i hemmet och . Systemet syftar dels till att få kunskap om skade- situationer, fastställa prioriteringar och mål för olika åtgärder och utvärdera vilken effekt olika åtgärder haft, dels till att inom ramen för EU:s inre marknad samordna lagstiftning och krav på säkra produkter. Systemet har förts över från GD XXIV till GD V för att integreras i ett program för skadeprevention (se även 12.9). EG har täckt maximalt av kostnaderna för skaderapporteringen. Denna nivå kommer att sänkas . 21.10 Konsumenterna och miljön 21.10.1 Miljömärkning behandlade kommissionens förslag till ändrad miljömärkningsförordning. Parlamentet framförde kritik mot förslaget och presenterade ett antal tillägg, bl.a. ett som rör förhållandet mellan gemenskapens system å ena sidan och nationella och regionala miljömärkningsordningar å den andra. Förslaget från parlamentet innebär att nationella och regionala system skall dra tillbaka sina kriterier först när oberoende studier visar att kriterier i gemenskapens system är åtminstone lika stränga som i de nationella och regionala. Kommissionsförslaget behandlades vid en allmän orienteringsdebatt på miljörådets möte . Där framförde flera medlemsländer stark kritik på en rad punkter. betonade betydelsen av att skapa en sådan relation mellan nationella och regionala system och gemenskapens system som ger bästa möjliga miljöeffekt. framhöll därför vikten av att finna former för hur samarbetet mellan systemen på olika nivåer bör organiseras så att dessa kan dra nytta av varandras arbete. Mot bakgrund av den starka kritik som framfördes omarbetar kommissionen sitt förslag. 21.10.2 Direktivförslag om konsumentinformation om bränsleekonomi vid marknadsföring av nya personbilar Kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv om tillhandahållande av konsumentinformation om bränsleekonomi vid marknadsföring av nya personbilar. Förslaget till direktiv syftar till att erbjuda information om bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp för nya personbilar som utbjuds till försäljning eller leasing för att påverka konsumenternas val i riktning mot mer bränslesnåla modeller. Informationen skall tillhandahållas på fyra olika sätt: Medlemsstaterna skall se till att alla nya bilar som visas vid försäljningsstället är försedda med en väl synlig bränsleekonomi- märkning. Vidare skall en översikt om bilars bränsleekonomi utarbetas . Enligt kommissionens förslag skall översikten finnas såväl i pappersform som på Internet. Genom affischering skall hos varje bil- försäljare anslås en förteckning över uppgifter om officiell bränsle- förbrukning och officiella specifika koldioxidutsläpp. Medlemsstaterna skall också se till att tryckt reklammaterial innehåller uppgifter om den officiella bränsleförbrukningen och de officiella specifika koldioxid- utsläppen. ser positivt på förslaget till direktiv. Förslaget överensstämmer i stort med den svenska regleringen. 22 Immateriella rättigheter För att den inre marknaden skall fungera effektivt måste medlems- staternas immaterialrättsliga lagstiftning på vissa områden tillnärmas genom åtgärder på gemenskapsnivå. Åtgärderna innebär huvudsakligen att direktiv utarbetas och antas. Vad gäller varumärken har även en rådsförordning om gemenskapsvarumärken trätt i kraft. Vidare har kommissionen lämnat ett förslag till en förordning om gemenskaps- mönster och påbörjat förberedelserna för ett förslag till en förordning om gemenskapspatent. 22.1 Upphovsrätt 22.1.1 Upphovsrätten i informationssamhället av den digitala tekniken har medfört att text, ljud och bild kan kopieras och spridas på ett helt annat sätt . Nya produkter och tjänster har skapats som snabbt och enkelt kan kopieras och spridas mellan olika länder. Mot denna bakgrund lade kommissionen fram ett direktivförslag som syftar till att anpassa upphovsrätten till informationssamhällets förutsättningar (KOM(97) 628 slutlig). Förslaget avser både upphovsrätt t.ex. rättigheter för författare, kompositörer och skapare av dataprogram och till upphovsrätten närstående rättigheter, t.ex. rättigheter för artister, filmproducenter, skivbolag och radio- och tv-bolag. Förslaget innehåller regler som är av särskild betydelse i informationssamhället, men det är inte begränsat till sådana frågor. Innehållet avser bl.a. bestämmelser om digitala kopior, om tillgängliggörande för allmänheten av skyddade verk på t.ex. Internet, om tekniska skyddsåtgärder (t.ex. kryptering och kopieringsspärrar), samt om elektronisk information om rättigheter (s.k. digitala vattenstämplar). Förhandlingar om förslaget pågår i en rådsarbetsgrupp . yttrande över förslaget planeras komma , vilket sannolikt kommer att leda till ett reviderat förslag från kommissionen. På grund av förslagets omfattning och komplexitet är det svårt att bedöma när ett antaget direktiv kan föreligga. 22.1.2 Ersättning vid vidareförsäljning av konstverk av länderna inom EU har bestämmelser som ger den konstnär som skapat ett konstverk rätt till en viss del av försäljningspriset när verket säljs vidare (följerätt). I finns sådana regler . Några länder saknar helt regler och andra har regler som inte tillämpas. Bland de länder som har regler om följerätt skiljer sig reglernas innehåll åt bl.a. vad gäller ersättningens storlek. Avsaknaden av regler i vissa länder och skillnaderna i reglernas utformning mellan länderna medför störningar på den inre marknaden. Kommissionen lade därför fram ett förslag till direktiv om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (KOM(96) 97 slutlig). Efter att yttrat sig lade kommissionen fram ett reviderat förslag (KOM(1998) 78 slutlig). Förslaget innehåller bestämmelser om vilka konstverk som skall vara föremål för följerättsersättning, vilka överlåtelser som skall omfattas, hur stor ersättningen skall vara, m.m. Ersättningens storlek är väsentlig för . Kan man enas om den är det troligt att direktivet kan antas . 22.2 Patent 22.2.1 om gemenskapspatent och patentsystemet i presenterade kommissionen en grönbok om gemenskaps- patent och patentsystemet i (KOM(97) 314 slutlig). behandlar de brister som beror på frånvaron av gemenskapsaspekter i det europeiska patentsystemet och hindren för att införa sådana. Den beskriver även hithörande frågor av teknisk, juridisk och politisk art. redovisar tre huvudmål. Det första är att åstadkomma en så fullständig sammanställning som möjligt av läget vad gäller skydd för innovationer genom patentsystemet i gemenskapen. Det andra är att bedöma nödvändigheten av nya gemenskapsåtgärder och/eller en anpassning av nuvarande system. Det tredje huvudmålet är att analysera vilket innehåll och vilken form sådana nya åtgärder och/eller anpassningar skulle kunna ha. Kommissionen har anordnat en samrådsprocess beträffande grönboken innefattande bl.a. skriftliga synpunkter från berörda parter och en hearing . utfärdade en resolution om grönboken. Kommissionen förväntas nu föreslå dels en förordning om gemenskapspatent dvs. ett system som, på samma sätt som gäller för varumärken, ger möjlighet att på grundval av en enda ansökan erhålla skydd i hela gemenskapen dels ett direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas nationella patentlagar. 22.2.2 Nytt direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar antog och rådet direktivet 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (EGT L 213, 30.7.1998, s. 13). Direktivets syfte är att tillnärma reglerna om patent på biotekniska uppfinningar. Bl.a. anges principer för i vilka fall patent skall anses uteslutet på etiska grunder. Arbetet med direktivet pågick . förordade en stark betoning av etiska aspekter vid meddelande av patent på biotekniska uppfinningar och fick i stor utsträckning gehör för sina ändringsförslag. Direktivet skall ha genomförts . väckte talan vid om att direktivet skulle ogiltigförklaras, mål C-377/98. Som grund för talan har angivit bl.a. att felaktig rättslig grund har angetts vid antagande av direktivet, att fel beslutsprocedur har tillämpats vid direktivets antagande och att direktivet strider mot flera internationella åtaganden. 22.3 Bruksmodellskydd Alla medlemsstater utom , och har lagstiftning om bruksmodellskydd. En bruksmodell är en registrerad rättighet som ger rättsinnehavaren ensamrätt till enklare uppfinningar. För att kunna få ett sådant skydd skall uppfinningen bl.a. vara ny och ha en viss uppfinningshöjd. De närmare förutsättningarna för att erhålla bruksmodellskydd varierar mellan de medlemsstater som erbjuder sådant skydd. lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om tillnärmning av de rättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för uppfinningar (KOM(97) 691 slutlig). Syftet med direktivförslaget är att de nationella lagstiftningarna skall tillnärmas så att en enklare uppfinning skall kunna få samma skydd inom hela gemenskapen. De stater som saknar regler om bruksmodellskydd skall införa sådana. Detta anses vara särskilt viktigt för små och medelstora företag. har förslaget behandlats i en rådsarbetsgrupp och i inremarknadsrådet . En av de viktigaste frågorna vid den fortsatta behand- lingen av förslaget är hur kravet på uppfinningshöjd skall utformas. 22.4 Varumärken 22.4.1 EG:s anslutning till Madridprotokollet Enligt rådets förordning (EG) 40/94 av om gemenskapsvarumärken är det möjligt att på grundval av en enda ansökan till gemenskapens varumärkesmyndighet i få ett varumärkesskydd som gäller i samtliga medlemsstater. Det finns liknande system med en vidare geografisk räckvidd. Ett sådant system infördes bl.a. genom det s.k. Madridprotokollet och administreras av för immateriell äganderätt () i . fortsatte arbetet i en rådsarbetsgrupp i syfte att ansluta EG och därmed gemenskapsvarumärket till Madridprotokollet. Arbetet avbröts i Coreper efter att enighet inte kunnat nås beträffande vissa frågor, bl.a. frågan om vilka språk som skall få användas vid registrering. Det är oklart när arbetet kommer att återupptas. 22.4.2 Parallellimport av märkesvaror meddelade dom i mål C-355/96, Silhouette International Schmied GmbH & Co. mot KG v Hartlauer Handelsgesellschaft mbH. Målet gällde tolkningen av artikel 7.1 i rådets första direktiv /104/EEG av om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar. Domstolens dom innebär ett förtydligande av vad som gäller vid parallellimport av varor som under ett varumärke förts ut på marknaden i ett land utanför EES. Enligt domen skall en varumärkesinnehavare kunna hindra sådan import till ett EES- land. Regeringen har givit i uppdrag (Ju 1997:11) att lämna förslag till en ny bestämmelse i varumärkeslagen (1960:644) som överensstämmer med artikel 7.1. Regeringen tog vid inremarknadsrådets möte initiativ till en fortsatt diskussion i gemenskapen beträffande möjligheterna att tillåta parallellimport även från länder utanför EES. 22.5 Mönsterskydd 22.5.1 Nytt direktiv om mönsterskydd Mönsterskydd är ett immaterialrättsligt skydd för varors utseende (design) avseende rent funktionell formgivning men även utsmyckningar och ornament. antog och rådet direktivet 98/71/EG om mönsterskydd (EGT L 289, 28.10.1998, s. 28). Direktivets syfte är att tillnärma medlemsstaternas lagar om mönster- skydd vad gäller bestämmelser som har störst inverkan på den inre marknadens funktion. Den kontroversiella frågan om mönsterskydd för reservdelar, för exempelvis bilar, löstes genom att skydd för sådana produkter uteslöts från direktivet. Varje medlemsstat ges i stället frihet att behålla befintliga bestämmelser när det gäller mönsterskydd för reserv-delar och även att anta nya bestämmelser förutsatt att syftet med dessa är att liberalisera marknaden för sådana delar. Direktivet skall ha genom-förts . 22.5.2 Förslag till förordning om gemenskapsmönster Kommissionen har tidigare lämnat ett förslag till en förordning om gemenskapsmönster (KOM(93) 342 slutlig). Förslaget innebär att ett gemensamt system för registrering av mönster inrättas. Genom en enda ansökan till en gemenskapsmyndighet skall ett mönsterskydd som gäller i samtliga medlemsstater kunna erhållas. har inte avslutat sin första läsning av förslaget. Kommissionen förväntas presentera ett nytt förslag . 22.6 Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter () Arbetet i (Trade related aspects of intellectual property rights) i WTO (Världshandels- organisationen) har fokuserats på genomförandet av TRIP:s- avtalet. tillämpar med några undantag övergångstider till eller, för de minst utvecklade länderna (MUL), . Ett omfattande tekniskt samarbete erbjuds av och för att hjälpa genomföra nödvändiga förändringar till dess att avtalet träder i kraft. bidrar med visst bistånd via Sida. EG har drivit frågan om ett multilateralt register för registrering av geografiska ursprungsbeteckningar för vin. innehåller bestämmelser om att sådana förhandlingar skall upptas, och frågan är betydelsefull för de vinproducerande EU-medlemsstaterna. inleddes även diskussioner om den översyn av undantaget för patent på växter och djur som enligt avtalet skall ske . Det tvistlösningsärende som inledde med på TRIP:s-området kunde avslutas antagit regeringens proposition Ny skyddsåtgärd vid immaterialrätts- intrång . 23 Utbildning 23.1 genomförs 1999 och syftar till att främja kvalitet och en europeisk dimension i all utbildning. Det omfattar delprogrammen för högre utbildning och Comenius för skolan samt övergripande åtgärder som språkprogrammet Lingua, olika nätverk och program för informations- och erfarenhetsutbyte samt distans- och vuxenutbildning. Den totala budgeten var ursprungligen 850 miljoner ecu men höjdes genom beslut av och rådet till 920 miljoner ecu. får drygt hälften av medlen och Comenius . Flertalet svenska universitet och högskolor deltar i , och alla ämnesområden finns representerade i utbytet med andra EU-länder. Antalet studenter som erhållit Erasmusstipendier för utlandsstudier har, sedan startade, varit knappt 3 000 per läsår. Av svenska skolor har redan omkring var tionde kunnat delta i program för utbildning och kompetensutveckling med EG-stöd, i första hand tack vare Comenius och Lingua. deltog 468 skolor i europeiska nätverk, och omkring 300 lärare och skolledare fick EG-stöd för studiebesök och fortbildning i andra EU-länder. har också lyckats väl på vuxenutbildningsområdet, där vi stått bakom en femtedel av alla projekt som 1997 beviljats EG-stöd i . 23.2 skall bidra till genomförandet av en gemensam yrkesutbildningspolitik. Stöd ges till åtgärder för att förbättra både grund- och vidareutbildningen samt kompetensutvecklingen i företag, inklusive åtgärder för bättre språkkunskaper, kunskapsutveckling och innovation samt informationsutbyte. Budgeten är för programperioden 620 miljoner ecu. har fått god spridning över . Det gäller i synnerhet de transnationella praktikprogrammen för elever i grundläggande yrkes- utbildning, studenter och unga arbetstagare; antalet sådana projekt som samordnas av har mer än fördubblats sedan programmet startade. De möjligheter till utvecklingsprojekt som också erbjuder har inte fått lika stort genomslag. När det gäller återflödet av medel till , tyder jämförelser med andra länder på att vi skulle kunna uppnå bättre resultat. 23.3 Utbildningsprogrammen efter 1999 inleddes förhandlingarna om utformningen av utbildnings- programmen . Kommissionen lade fram förslag till beslut om genomförande av en andra etapp av och 2004, inklusive förslag om en förenkling av programstruktur och genomförandebestämmelser samt en högre grad av samordning mellan programmen, liksom mellan dessa och andra gemenskapsåtgärder. Rådet godkände i sina gemensamma ståndpunkter, som antogs , en förlängning av programmen men fastställde genomförande- perioden till . Båda programmen skall ha som långsiktigt mål att främja livslångt lärande, aktivt medborgarskap och anställbarhet. För att underlätta samverkan mellan dem införs möjligheten att genomföra projekt över programgränserna. Andra viktigare förändringar i i förhållande till nuvarande program blir att vuxenutbildning, genom att delprogrammet införs, ges status av eget insatsområde vid sidan av skola och högre utbildning och att större vikt läggs vid IT-användning, bl.a. i delprogrammet , samt vid informations- och erfarenhetsutbyte. Budgeten har tills vidare fastställts till för hela genomförandeperioden. Vid den årliga budgetfördelningen förutsätts få samma andel som , medan anslagen till skola och vuxenutbildning skall utökas. I avskaffas de nuvarande delområdena och programmet förenklas väsentligt. skall ge stöd till rörlighets- och pilot- projekt, nätverk för erfarenhetsutbyte, språk- och kulturkunskap samt utveckling av gemensamt referensmaterial som studier och statistik över yrkesutbildningen. Den totala budgeten har tills vidare fastställts till ; av den årliga budgeten skall anslås till rörlighetsprojekt och ungefär lika mycket till pilotprojekt, inklusive språkprojekt. har haft stort inflytande över förhandlingsresultaten. Till frågor som fäst särskild vikt vid hör att programmen skall omfatta alla utbildningsnivåer och åldersgrupper och underlätta en integrering av allmän och yrkesinriktad utbildning samt att de skall vara så enkla som möjligt att administrera och utnyttja. 23.4 Europeiska skoldatanätet m.m. 1998 blev ett framgångsrikt år för det av initierade projektet om ett europeiskt skoldatanät. De 18 länder som deltar i projektet förutom , och ingick en överens- kommelse om mål, arbetsformer och budget, och valdes till ordförande i styrkommittén års utgång. Skoldatanätet, som vänder sig till både lärare och elever, öppnades officiellt av den svenska skolministern vid en konferens i . har kontrakt slutits mellan kommissionen och tio andra kontraktorer och med som samordnare, om utveckling av olika delar av skoldatanätet. I arbetet medverkar 53 olika partner från hela . I utvecklingen av skoldatanätets webb-plattform har särskilda satsningar gjorts på nyhetssidor, som kontinuerligt uppdateras på tio språk, och ett gratis nyhetsbrev till lärare. har också ett sekretariat för skoldatanätet inrättats i . , som kommissionen inledde för att öka användningen av Internet i skolorna, har fortsatt och väckt stort intresse även i länder utanför EU. genomfördes med hjälp av både offentliga och privata finansiärer drygt 5 000 projekt och andra evenemang där 35 000 skolor samt yrkesutbildningsanordnare, museer m.fl. deltog. 10 000 skolor fick tack vare kampanjen tillgång till Internet. 23.5 Övriga utbildningsfrågor I syfte att underlätta för dem som inom ramen för sin yrkesutbildning fullföljer praktik eller studier utomlands att få utlandsperioden erkänd i alla medlemsländer, föreslog kommissionen införande av intyget Europassutbildning. Intyget skall ha formen av officiellt EG- dokument och kunna utnyttjas av dem som deltar i Leonardoprogrammet eller annan utbytes- och praktikverksamhet, t.ex. den svenska Inter- praktiken. Rådet beslöt att intyget skall tillämpas och fastställde också vissa principer för hur utlandsperioderna skall läggas upp. Varje medlemsland skall utse ett eller flera organ som säkerställer genomförande på nationell nivå i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. På initiativ av det brittiska ordförandeskapet inleddes en debatt i rådet om den nationella utbildningspolitikens och det europeiska utbildningssamarbetets roll i unionens arbete för sysselsättning. Utbildnings- och arbetsmarknadsministrarna betonade vid gemensamt, informellt rådsmöte den 12 och vid gemensamt rådsmöte bl.a. vikten av att utbildnings- och sysselsättningsåtgärder samordnas och av att Europeiska socialfonden och de nya utbildningsprogrammen tillsammans stödjer nationella strategier för livslångt lärande och sysselsättning. Diskussionen vidgades vid det informella rådsmöte med utbildningsministrarna som det österrikiska ordförandeskapet anordnade den 23 till att omfatta utbildningsåtgärder som kan underlätta människors integrering både på arbetsmarknaden och i samhället, och kommer att fortsätta under kommande ordförandeskap. beslöt rådet att utfärda den rekommendation om europeiskt samarbete kring kvalitetssäkring i den högre utbildningen som kommissionen föreslog föregående år. Beslutet innebär bl.a. att frågor som rör kvalitetssäkring särskilt skall beaktas i och , liksom i det arbete som rör ömsesidigt erkännande av yrkesutbildningar. 23.6 Internationellt samarbete öppnas och successivt för de länder som ansökt om medlemskap i . fattade respektive associeringsråd beslut om att , , , och får delta. Därmed medverkar redan nio av ansökarländerna i gemenskapens utbildningsprogram. Kommissionens förslag till nytt Sokratesprogram diskuterades gemensamt av medlemsländer och ansökarländer vid ett informellt utbildningsministermöte i . Vid rådsmötet godkände utbildningsministrarna en förlängning av Tempusprogrammet, som syftar till utveckling av den högre utbildningen i Öst- och samt de nya republikerna i f.d. och . Programmet ingår i bistånds- programmen Phare och Tacis och är inne i sin andra etapp. Om Phare och Tacis förlängs skall en tredje etapp av Tempus genomföras och särskilt inriktas på regional och administrativ utveckling i mottagarländerna. De associerade öst- och centraleuropeiska länderna skall inte omfattas av den tredje program- etappen men skall kunna bidra med sina erfarenheter av samarbete med EU-länderna. Stöd till mottagarländerna i Phare och Tacis ges också av i . Rådet beslöt att öppna stiftelsens verksamhet även för . 24 Forskning För samarbetet inom forskning och teknisk utveckling skall gemenskapen ha som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för industrin inom gemenskapen, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forsknings- insatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i EG-fördraget. 24.1 Svenskt deltagande i det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling är det fjärde ramprogrammets sista år. Det svenska deltagandet i detta har varit mycket framgångsrikt. Den relativa andel som forsknings- samarbetet upptar av den svenska avgiften till EU har varit . Det svenska deltagandet i programverksamheten inom ramen för det fjärde ramprogrammet innebär ett återflöde på . Universitet och högskolor står för nästan hälften av det svenska deltagandet. Företagsandelen uppgår till , varav drygt hälften är små och medelstora företag. Under programmets löptid har andelen svenska projektkoordinationer ökat, liksom antalet småföretag som deltar i Craft-projekt.