prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — har beslutat att aktierna i skall ägas av staten och förvaltas av . Staten, genom , har därför förvärvat aktierna från . Väginvests aktier förvaltas av regeringen och kommer att redovisas i balansräkning. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet anställda i har minskat . Resultatenheterna inom svarar för en minskning med 291 personer. i övrigt har ökat med 138 personer. har beslutat om en ny anslagskonstruktion för . Den nya anslagskonstruktionen medför väsentligt färre anslag än tidigare, två i stället för sex. För anvisades ett anslag för administration och ett anslag som är direkt hänförligt till produkter och tjänster. verksamhet omsatte , en minskning med ca jämfört med . Utgifterna för Sektorsuppgifter och Myndighetsutövning har ökat medan utgifterna för statlig väghållning har minskat jämfört med . Minskningen i utgifterna för statens väghållning består uteslutande av minskade investeringar. Drift och underhåll av vägnätet har ökat med ca jämfört med . Utfallet av verksamhet och framgår av nedanstående tabeller. Miljarder kronor verksamhet 1997 varav utbetalning av statsbidrag 1,8 Statlig väghållning 11,8 7,4 varav drift och underhåll Varav internt (egenregi) -4,3 -5,0 Summa verksamhet 1997 15,9 Antalet dödade och skadade i vägtrafiken ökade något trots ett oförändrat trafikarbete. Ökningen av olyckor skedde på det statliga vägnätet och avser huvudsakligen bilförare i mötesolyckor på vinterväglag. Antal döda i vägtrafiken har för uppgått till 541, vilket är en ökning med . Antalet svårt skadade har uppgått till ca 3 917. Cykelhjälmsanvändningen ökade inte . Användningen av bilbälte bland vuxna i baksätet är lägre än . För övriga tillståndsmål för trafikantbeteende har inga större förändringar konstaterats i de mätningar som gjorts. Vid ett oförändrat trafikarbete beräknar att antalet dödade kommer att uppgå till 2000, dvs. 50 fler än vad målet för anger. Om trafikarbetet t.ex. ökar beräknas motsvarande dödssiffra bli 480. Dessa prognoser har inte tagit hänsyn till eventuella effekter av den tidigareläggning av trafiksäkerhetsåtgärder på vägarna som beslutades i samband med att den nationella väghållningsplanen fastställdes av regeringen . Antalet bullerstörda längs statens vägnät har minskat med 4 300 personer som en följd av insatser . Det återstår dock ca 40 000 som är bullerstörda längs statens vägnät. Utsläppen av koldioxid från vägtrafiken beräknas vara i stort oförändrat jämfört med . Målen för utsläpp av svaveldioxid nåddes . Utsläppen av kolväten har minskat . Kväveoxidutsläppen från vägtrafiken har minskat . Tre av de fem större vägobjekten som öppnades 1997 var samhällsekonomiskt lönsamma enligt den efterkalkyl som upprättats för projekten. ökade det bokförda värdet på väganläggningar . Årets avskrivningar av väganläggningar uppgick till ca . Bärigheten på det statliga vägnätet har ökat . Nya principer för hastighetsgränser började tillämpas vilka ger ökad trafiksäkerhet men längre restider, främst på landsbygden. har i årsredovisningen för redovisat situationen för funktionshindrade. Av redovisningen framgår att 1,2 miljoner människor har någon form av permanent funktionsnedsättning. Av redovisningen framgår vidare att funktionshindrade gör färre resor med nästan alla färdsätt än icke funktionshindrade. En genomsnittlig dag gör av de icke funktionshindrade minst en resa. För de funktionshindrade är motsvarande andel . En genomsnittsdag har av de funktionshindrade gjort en promenad, har gjort en bussresa och gjort en taxiresa. För de icke funktionshindrade är motsvarande siffror , respektive . Det framgår tydligt av redovisningen att rörelsehindrade har svårt att använda kollektiva färdmedel och att personer med nedsatt syn i huvudsak är hänvisade till kollektiva färdmedel. Jämförelsesiffror saknas för varför inga uppgifter finns om hur tillgängligheten för funktionshindrade har förändrats . Bärigheten på vägnätet har ökat mindre i regionalpolitiskt prioriterade områden än i övriga delar av landet, vilket är en följd av att bärighetsprogrammet först inriktades mot skogslänen men sedermera utökades till att omfatta hela landet. Skillnaderna i ytstandard på belagda vägar har minskat mellan olika regioner. Vägprojekt öppnade för trafik > Vägobjekt Längd (km) Medel i plan (mkr) 1994 2003 Budget (mkr) Slutlig (mkr) NNK1 Restid2 Dödade3 Skadade4 E4 Mölletofta Ljungaskog 7,4 257 177 181 0,16 43 0,1 3,3 E 4 17 407 418 424 -0,12 10 0,2 5,6 E 4 Vid Tånnö 11 308 267 287 0,1 21 0,2 4,0 E 4 Ryamotet Länsgränsen 9 158 158 153 0,84 83 0,2 5,3 E 4 Höga kustenprojektet 32 2 110 2 110 2 110 0,0 260 0,3 7 1 NNK = nettonuvärdeskvot 2 Restid = minskning av restid i tusentals timmar öppningsåret 3 Dödade = reduktion av antal dödade öppningsåret 4 Skadade = reduktion av antalet skadade öppningsåret redovisar för ett resultat efter intern vinstskatt om mot -året innan. avkastningskrav om på internt tillfört kapital efter intern vinstskatt uppnåddes inte. Resultatförbättringen jämfört med beror främst på en bättre lönsamhet inom de konkurrensutsatta resultatområdena. av drift- och underhållsverksamheten och av investeringsverksamheten i är konkurrensutsatt. redovisar för ett resultat efter intern vinstskatt om mot en förlust om . avkastningskrav om av omsättningen före avdrag för intern vinstskatt uppnåddes dock inte. Anledningen är bl.a. bristande efterfrågan och därmed för lågt resursutnyttjande. Färjerederi redovisar för ett resultat efter intern vinstskatt om mot . Färjerederiet når nästan upp till avkastningskrav på internt tillfört kapital. Anledningen till att resultatkravet inte nås är främst en engångsnedskrivning av en färja som belastar resultatet med . Färjerederiet trafikerar 42 färjeleder, varav 41 är statliga leder. Slutredovisning av nationell väghållningsplan åren 1994 2003 beslutade om investeringar i trafikens infrastruktur för perioden 2003. En del av beslutet omfattade investeringar i stamvägnätet. I nedanstående tabell redovisas nedlagda kostnader till . Uppnådd målstandard baseras på vägobjekt som öppnats för trafik. Genomförda åtgärder nationell plan åren 1994 2003 Total längd (km) Mål- standard 1993 (km) Uppnått 1997 (km) Acku- mulerad kostnad 9307 9712 (mkr)1 3 Medel 1994 2003 (mkr)1 E4 MV 570 280 485 4 514 7 410 E4 MV 170 60 86 802 2 540 E4 13 210 140 151 318 1 200 E4 13 650 480 534 2 973 2 100 Rv 40 MV 140 20 64 509 3 700 E6 MV 310 200 282 2 352 2 180 E6 MV/13 200 60 110 1 195 2 420 E20 13 280 260 260 274 250 E20 MV 160 10 60 1 080 2 660 E18 MV/13 510 130 160 1 548 3 280 E22 13 530 420 450 453 1 260 Rv45 MV/13 210 50 50 43 1 260 Rv70 13 240 110 110 9 260 Rv26 13 140 10 30 189 340 Rv48/64 13 190 30 30 14 85 Rv50/60 13 270 110 120 200 790 Rv55/56/53/67 13 260 80 90 74 520 Rv25 13 m 230 2 2 10 200 Rv31/33 13 m 150 2 2 12 150 E10 9 m 420 2 2 8 110 E12 Umbukta 9 m/13 m 460 2 2 68 510 E14 9 m/13 m 350 2 2 235 260 E65 /13 m 50 2 2 152 210 Rv45 9 m/13 m 1 30 2 2 234 860 Summa 8 080 3 028 3 071 17 266 34 495 1 Prisnivå . 2 Kortare avsnitt och mindre projekt åtgärdade. 3 I ackumulerad kostnad ingår även övriga åtgärder på stråken utöver de som avser målstandarden. Upptagna lån inom har begärt en redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amorteringar på lån m.m. Inom finns lån upptagna för att finansiera omsättningstillgångar, anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller omsättningstillgångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt budgetlagen finansieras med lån/krediter i . Vid utgången av var skuld i för omsättningstillgångar och för anläggningstillgångar . Regeringen bedömer att lånen för omsättnings- och anläggningstillgångar i stort kommer att vara oförändrade . får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt får använda insparade driftmedel från färjedriften. Vid utgången av var skuld för sådana objekt totalt . Till följd av att färjelinjerna vid Vallsundet, Svartnorasundet och vid () ersätts av broar kommer dock skulden för sådana objekt att öka till ca för att sedan åter minska. Regeringen bedömer att den kommer att vara ca vid utgången av . beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på 6 skulle finansieras med lån i . Skulden uppgick vid utgången av till . Objektet har öppnats för trafik och skulden beräknas komma att minska med ca , vilket gör att den kan beräknas till ca . beslutade att fyra vägobjekt skulle tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E 18/20 delen , väg E 4 delen Stora Åby , väg E 22 Hossmo samt väg E 4 trafikplats . Vid utgången av var skulden för dessa projekt . Så snart medel finns tillgängliga i plan kommer skulden att amorteras. Skulden beräknas minska till noll vid utgången av . Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. Gemensamt för dessa lån är att inte slutligt har beslutat hur räntor på upptagna lån och amortering av skuld skall betalas. Vid utgången av var upplånade för , för övriga vägprojekt i samt för Göteborgspaketet. Regeringen bedömer, under förutsättning att inga beslut om finansiering av räntor och amortering tas utöver vad som är känt, att skulden för kommer att uppgå till och att motsvarande belopp för övriga Stockholmsprojekt kommer att uppgå till och för Göteborgspaketet till . VV omsättningstillgångar1 114 0 0 0 0 0 0 0 0 0 114 VV anläggningstillgångar1 132 50 -17 -17 -16 0 0 0 0 0 132 Broinvesteringar1 93 86 2 -10 -10 -10 -10 -10 -10 -10 111 Väg E 61 985 -29 -30 -29 -29 -29 -29 -29 -29 -29 724 Fyra vägobjekt (E 4, E 18/20, E 22)1 162 710 464 -337 -327 -390 -290 0 0 0 0 Södra länken2 677 520 -72 1 349 2 131 1 107 730 468 436 463 7 955 Övriga Stockholmsprojekt2 2 665 441 -267 -920 233 193 158 165 170 176 3 015 Göteborgspaketet2 289 305 48 131 627 689 383 188 165 175 3 000 Summa 5 117 15 051 1 Lån i . 2 Beslut om återbetalning av lån saknas. De lån som har i har en av beslutat slutlig finansiering genom att anslag får belastas med kostnader för räntor och återbetalning av skuld. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet åren 1999 2006 för räntor och amortering på dessa lån. Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån Miljoner kronor 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Lån i räntor amortering Summa Övriga lån1 Södra länken2 Övriga Stockholmsprojekt3 Göteborgspaketet2 Summa 365 240 137 742 365 240 137 742 365 240 137 742 1 Anslagsbehov utöver vad har beslutat, inkl. ränta och amortering, prisnivå . 2 Lånen beräknas vara återbetalda . 3 Lånen beräknas vara återbetalda . (och finns medel för viss återbetalning anvisade under anslaget A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling.) Av tabellen framgår också anslagsbehovet för att betala ränta och återbetala skulden för sådana projekt som är finansierade med lån utanför . Det är lån som har till och . För dessa lån saknas beslut om hur såväl ränta som amortering av lån slutligt skall ske. Det redovisade anslagsbehovet avser såväl ränta som amortering och med utgångspunkt att återbetalningen av lånen påbörjas så snart projekten öppnats för trafik. FoU sektorsansvar innebär bl.a. att myndigheten har ansvar för utförande och finansiering av samhällsmotiverad tillämpad forskning och utveckling inom vägtransportområdet. uppgick verksamhetsvolymen inom detta område till ca 221 (194) . Ökningen av FoU- medel jämfört med året innan är ett resultat av strävan att vidga kretsen FoU- utförare; medelsökningen är främst hänförlig till universitet/högskolor och VTI/SGI. redovisade ett uppdrag avseende en strategi för hur resultatet av forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet avseende vägtransportsystemet skall komma tilltänkta användare till del. Uppdraget har utförts i samråd med berörda aktörer. Samråden visar att det är helt nödvändigt med ett helhetsperspektiv på FoU-processen. Att se och ta hänsyn till kedjan från beslut till färdigt resultat är nödvändigt för en effektiv resultatspridning. Detta kräver enligt att finansiärer, utförare och systemutformare har ett aktivt samspel under hela FoU-processen. Den strategi som redovisas av omfattar att myndigheten för varje FoU-projekt skall upprätta en plan för tillämpning som behandlar tre frågor: 1) vem ansvarar för att resultatet når och förstås av de viktigaste systemutformarna, 2) vilka är de viktigaste systemutformarna och 3) hur förmedlas FoU-resultatet. Vidare avser att kontinuerligt följa upp och utvärdera om resultaten verkligen har kommit tilltänkta systemutformare till del. Grundläggande informationsinfrastruktur I den transportpolitiska propositionen har regeringen bl.a. angivit att staten bör säkerställa tillgången till en grundläggande informationsinfrastruktur. Med en sådan infrastruktur avses grundläggande tekniska system eller information som utgör en nödvändig förutsättning för framväxten av förädlade system och tjänster som kan tillvarata den nya teknikens möjligheter i syfte att bidra till uppfyllelsen av de transportpolitiska målen. Infrastrukturen utgörs bl.a. av geodetiska nät, referensstationer för positionsbestämning, databaser som innehåller information om vägsystemet, vägtrafiken och andra lägesbestämda objekt samt av tekniska och organisatoriska system för att kommunicera med fordonen. Regeringen anser att det är angeläget att den erforderliga infrastrukturen byggs upp och kompletteras så att väginformatikens möjligheter att bidra till att de transportpolitiska målen tas tillvara. Hinder för en snabb introduktion av transportinformatik är bl.a. brist på grundläggande infrastruktur (geodetiska nät, referensstationer m.m.) samt tillräckligt detaljerad information om bl.a. trafikanläggningar, trafik och transporter och otillräcklig informationskvalitet samt brister i lagstiftningen. Regeringen anser att en offentlig infrastruktur för transportinformatik, bestående av grundläggande information om vägar och trafik samt annan information som krävs för ett effektivt transportsystem bör byggas upp. Som ett led i en sådan uppbyggnad beslutade regeringen att inrätta en nationell digital vägdatabas och har i uppdrag att i samråd med bl.a. att etablera vägdatabasen före utgången av . Förutom ansvaret kring den grundläggande infrastrukturen bedömer regeringen att i statens roll även ingår att ta initiativ till och påskynda standardisering samt att satsa på forskning och utbildning. I detta sammanhang erinras om att regeringen i sin budgetproposition under utgiftsområde 18 redovisat en satsning på bl.a. standardiseringsarbete inom landskapsinformationsområdet och på GIS- utbildning riktad till bl.a. landets länsstyrelser och kommuner. Anpassningen av IT-system för har inventerat samtliga IT-system och inbäddade system i verket och funnit ett antal som är mer eller mindre kritiska för verksamhetens genomförande vilka samtliga skall åtgärdas och provas. Målet är att samtliga system skall ha provats och åtgärdats . håller i stort denna tidsplan och kommer därför att ha alla de inventerade systemen driftsäkrade. Sammanfattningsvis bedöms omfattningen av 2000-problemen och riskerna för störning av verksamheten som små. bedöms ha läget under kontroll. Anpassningsarbetet har kommit en bra bit på väg. Uppföljning och kontroll av anpassningsarbetet är omsorgsfullt och väl dokumenterat med en strikt ansvarsfördelning och återrapporteringsrutin. I Statskontorets rapport fick omställningsarbete underkänt. Vid en närmare analys visade sig detta ogrundat. Statskontoret har senare nyanserat sin bedömning efter att ha kompletterat med ytterligare information om anpassningsarbete. har ett tillsynsansvar över verksamheter inom vägtransportsystemet där inte är huvudman, t.ex. för vägar där staten inte är väghållare, inom transportföretag m.m. Inom dessa verksamheter finns också IT- system och inbäddade system som behöver åtgärdas. insatser här är att i kontakter med berörda inom tillsynsområdet påpeka problemen och begära rapportering av åtgärdsarbetet. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser revisionsberättelse för avseende granskningen av årsredovisningen, räkenskaperna och ledningens förvaltning innehåller inga anmärkningar mot som helhet. Årsboksluten för de olika resultatenheterna produktion, konsult och färjerederiet granskas av externa revisorer som utfärdar separata revisorsintyg för respektive resultatenhet. Granskningen av och innehåller inga anmärkningar. Färjerederiet har dock erhållit en revisionsanmärkning för att man, i strid mot instruktion, tagit över driften av viss passagerartrafik i . har därför beslutat avveckla verksamheten. Regeringens slutsatser med anledning av utfallet Regeringen konstaterar att verksamhet , med några undantag, bidragit till att uppnå de trafikpolitiska målen. Ett viktigt undantag är utvecklingen av trafiksäkerheten i vägtransportsystemet, som inte har förbättrats . Genomförda trafiksäkerhetsåtgärder inom sektorsuppgiften har inte gett de förväntade effekterna på trafiksäkerheten. har därför förändrat inriktning och utformning på sina insatser inom ramen för sektorsuppgifterna. Den nya inriktningen innebär bl.a. olika pådrivande och stödjande insatser som kommer att få effekt först på lite . Regeringen har förtroende för bedömning i denna del. För att förstärka trafiksäkerhetsarbetet på kort sikt och för att påskynda arbetet med nollvisionen är det dock regeringens bedömning att insatser i fysiska åtgärder i vägmiljön som direkt kan ge trafiksäkerhetseffekt nu måste prioriteras framför sektorsuppgifter. Regeringen har därför uppdragit åt att inom ramen för givna ekonomiska planeringsramar för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder presentera en plan för de kommande fem åren som särskilt lyfter fram fysiska åtgärder med hög trafiksäkerhetseffekt. Det är också regeringens uppfattning att innan medlen till reformer inom sektorsuppgifterna utökas bör sambanden mellan åtgärder och trafiksäkerhetseffekt klarläggas. Ett område där måluppfyllelsen är osäker rör tillgängligheten för funktionshindrade. Där har inte kunnat redovisa om och hur situationen har förändrats . Regeringen anser att det är positivt att nu påbörjat ett arbete med att följa upp situationen för de funktionshindrade med avseende på tillgängligheten i vägtransportsystemet. Det är dock angeläget att fördjupar sin analys och utvecklar sin resultatredovisning så att regering och riksdag kan följa såväl situationen för olika grupper av funktionshindrade som hur tillgängligheten till transportsystemet varierar geografiskt mellan olika regioner i landet. Regeringen avser att fortsättningsvis återkomma till med en redovisning av hur tillgängligheten för funktionshindrade utvecklas. har utarbetat ett nationellt program för kollektivtrafik på väg. Regeringen ser positivt på detta arbete, som bör utmynna i en strategi med prioriterade åtgärder. Regeringen konstaterar att samtliga resultatenheter uppvisar ett positivt resultat men att interna avkastningskrav inte har uppnåtts. De åtgärder som vidtagits för att stärka enheternas konkurrenskraft har förbättrat resultaten jämfört med . bedöms dock bli ett svagt år inom anläggningsbranschen. Detta innebär ökade krav på att resultatenheterna, och då särskilt , fortsätter effektiviseringen av den egna verksamheten. arbetar nu på en till konkurrensutsatt marknad. Konkurrensutsättningen har naturligt lett till en minskad volym för såsom entreprenör åt . Detta har delvis kompenserats genom en utökad extern verksamhet, dvs. uppdrag utförda åt utomstående, bl.a. åt , kommunerna och enskilda. Anslag för A1 : Administration Utgift Tusental kronor 1 157 328 1999 Förslag 1 125 242 2000 Beräknat 1 144 794 3 2001 Beräknat 1 165 579 3 1 Avser anslagssparande på anslaget A1 för . 2 Anslaget minskades med 63 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen . 3 Motsvarar 1 125 242 tkr prisnivå. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, expertstöd internt, intern utveckling samt övriga kostnader som ej är direkt hänförliga till produkter och tjänster. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 1 146 781 Pris- och löneomräkning 19 706 Justering av 242 Ändrat resursbehov -41 487 Förslag 1999 1 125 242 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Regeringens överväganden Resultatinformation årsredovisning för innehåller en redovisning av inre effektivitet. Redovisningen redovisar samlat kostnader för förvaltningen av exklusive resultatenheterna. Det framgår av redovisningen att förvaltningskostnaderna har ökat () mellan åren 1994 1997. Ökningen beror bl.a. på en utökning av antalet anställda i myndighetsdelen och därav följande kringkostnader som lokaler, ADB och kompetensutveckling, verkets utökade ansvar för myndighetsuppgifter och ett fördjupat arbete med beställning och uppföljning av statlig väghållning. Inriktning för Regeringen anser att fortsättningsvis skall försöka begränsa sina kostnader för administration och förvaltning. Regeringen beräknar därför att administrationsanslag skall kunna minskas såväl realt som nominellt för . Regeringen beräknar därför anslaget till 1 för . Regeringen förutsätter att även kan fortsätta besparingarna i den egna administrationen. A2 Väghållning och statsbidrag Utgift Tusental kronor 11 785 000 1999 Förslag 12 479 738 2000 Beräknat 13 662 386 3 2001 Beräknat 13 828 702 4 1 Avser anslagssparande på äldre anslagen A2 A6 för och A15 och A16 för /96. 2 Varav 21 300 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen . 3 Motsvarar 13 439 414 tkr prisnivå. 4 Motsvarar 13 366 932 tkr prisnivå. Anslaget bekostar - sektorsuppgifter (samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU, bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter), - myndighetsuppgifter (trafikregister, föreskrifter, m.m.), - statlig väghållning (vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet samt räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar, anläggningstillgångar och omsättningstillgångar), - de statsbidrag som administrerar (statsbidrag till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik). får använda anslaget för kostnader för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar, för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns samt för att i vissa fall finansiellt stödja åtgärder inom vägtransportsystemet som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. får också använda medel under anslaget för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget bekostar huvuddelen av verksamhet, dvs. sektorsuppgifter, myndighetsuppgifter, statlig väghållning och de statsbidrag som administrerar till andra huvudmän inom vägtransportsystemet (kommuner, trafikhuvudmän och enskilda). Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt nedanstående tabell.