prop · GM031D12 · 1999-01-01 00:00:00 — Gäststipendierna fördelas till utländska sökande för högre studier och forskning i . Genomgående uppvisar stipendiaterna mycket goda studieresultat. Utredningar Från delposten finansieras utredningar, seminarier, konferenser, information m.m. Under delposten finansieras också den expertgrupp för studier i utvecklingsfrågor (EGDI), som regeringen tillsatte . EGDI:s uppgift är att analysera prioriterade frågeställningar inom det internationella utvecklingssamarbetet. Gruppen består av fjorton ledamöter, varav tio experter inom olika områden, med tonvikt på nationalekonomi. EGDI:s ordförande är statssekreteraren för internationellt utvecklingssamarbete. Till gruppen är knutet ett mindre sekretariat. Gruppen har behandlat ämnen som handel och finansiella flöden, biståndsberoende, kapacitetsuppbyggnad och barnens ekonomiska och sociala roll. Arbetet kommer att presenteras i ett antal publikationer och seminarier. Kostnaderna för den arbetsgrupp som överlämnade rapporten med till regeringen har belastat delposten. Rapportens rekommendationer och förslag har varit en del av underlaget för den regeringsskrivelse som lämnats till om en ny svensk Afrikapolitik. Tillsammans med ordförandelandet i den alliansfria rörelsen arrangerade ett internationellt seminarium om globalisering, som samlade ett 40-tal framstående forskare, experter och politiker från olika delar av världen. Bidrag har vidare bl.a. lämnats till en utredning inom som skall utarbeta förslag till en svensk Asienstrategi. Utredningen lägger fram sin slutrapport och regeringen presenterar en skrivelse till . Övriga insatser Det svenska bidraget till den nordiska samfinansierade verksamheten vid finansieras från delposten. Regeringen anser det angeläget att resurser används till att förstärka den policyrelaterade verksamheten. Under delposten finansieras vidare bl.a. bidrag till Stiftelsen , som bedriver en verksamhet med mycket gott internationellt anseende. har verksamheten bl.a. inriktats på behovet att reformera FN-systemet, vilket är av stort värde med hänsyn till starka engagemang i dessa frågor. Fonden förutser att tonvikten kommer att ligga på demokrati och utveckling, vilket ligger i linje med ambitioner att stärka stödet till en hållbar demokratisk utveckling och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Från delposten finansieras också bidrag till (). UWC startade i och bedriver en internationell gymnasieutbildning med miljöprofil i syfte att främja fred och samarbete. Bidraget finansierar kostnader för elever från u- länder. i I budgetpropositionen (prop.1997/98:1, utgiftsområde 7) aviserade regeringen sin avsikt att undersöka möjligheter och förutsättningar för att inrätta ett svenskt institut i . presenterades utredningen svenskt institut i (Ds 1998:28) i vilken förutsättningar för att inrätta institutet redovisas. På grundval av bl.a. denna promemoria beslöts att inrätta institutet vars verksamhet kommer att inledas . Institutet skall, inom ramen för målen för internationellt utvecklingssamarbete, utgöra en mötesplats för att främja ökade kontakter mellan samhällena i och övriga länder i samt och övriga länder i med aktiviteter som konferenser, seminarier, föreläsningar och publikationer samt stöd till forskning och stipendiatverksamhet. Institutet skall bedriva sin verksamhet i ett långsiktigt, framtidsinriktat perspektiv där de frågor som behandlas skall vara av betydelse för den politiska, ekonomiska, sociala eller kulturella utvecklingen inom regionen, för förhållandet mellan de i denna ingående länderna eller för förhållandet mellan dessa länder och omvärlden, i första hand . Institutet skall vidare främja det s.k. - Medelhavspartnerskapet inom Europeiska unionen. För att säkerställa en hög kvalitet i verksamheten kommer ett vetenskapligt råd vara knutet till institutet, med både svenska och utländska representanter. bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i och länder i genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k. joint . har också i växande grad gått in i riskkapital- och investeringsfonder, särskilt i söder om . 1997 präglades av fortsatt expansion av verksamheten. Investeringsportföljen växte från 52 till 59 projekt och dess värde ökade med till drygt 530 miljoner, varav ca hälften i . På basis av åtaganden (inklusive ej utbetalda) låg respektive ungefär jämsides vardera av portföljen. Därefter följde , där verksamheten ökar, medan minskat. Det helägda dotterbolaget , som bidrar till utveckling av den finansiella sektorn i de baltiska länderna genom riskkapitalsatsningar i affärsbanker, hade vid utgången av 1997 en investeringsportfölj till ett värde av . Verksamheten 1997 uppvisade ett positivt rörelseresultat. Projektintäkternas andel av projektkostnaderna ökade från i moderbolaget och från för koncernen. Inget kapital har tillförts moderbolaget . 1997 hemställde bolaget om ytterligare kapitaltillskott. Merparten av kapitalet är förbrukat och planerade avyttringar av aktieinnehav skulle endast ge utrymme för nya investeringar i en mycket blygsam skala. Regeringen fäster stor vikt vid den roll bolaget spelar för att bidra till utveckling av ett konkurrenskraftigt näringsliv i samarbetsländerna och det är angeläget att verksamheten kan fortsätta att expandera. Som underlag för bedömning av omfattningen av ett kapitaltillskott har en översyn av inriktning och verksamhet genomförts . Beslut kommer att fattas . Regeringens överväganden Resultatinformation och bedömning Resultatinformation för anslaget lämnas i avsnitt 3.2 och under avsnitt om respektive anslagspostnivå. För det multilaterala utvecklingssamarbetet är målen för verksamheten i hög grad inriktade på att i de multilaterala organen driva de svenska biståndspolitiska målen och få gehör för svenska prioriteringar. I detta ingår bl.a. att stärka inriktningen på fattigdomsbekämpning och att driva på reformer som syftar till ökad effektivitet i såväl FN-organen som i utvecklingsbankerna. Utifrån den samlade bild som redovisas under avsnittet Multilateralt utvecklingssamarbete konstaterar regeringen att de mål drivit i växande grad fått genomslag i de multilaterala organens verksamhet. För det bilaterala utvecklingssamarbetet är framför allt Sida ansvarig myndighet. Sida har redovisat sitt arbete på olika sätt, bl.a. genom årsredovisningen, genom resultatanalyser inom landstrategiarbetet, genom utvärderingsverksamheten och i skrivelser på basis av särskilda uppdrag från regeringen. Delar av denna resultatinformation finns redovisad under avsnittet Bilateralt utvecklingssamarbete. Sida har i uppdrag att i samråd med utveckla mål- och resultatstyrning av verksamheten bl.a.i syfte att förbättra resul-tatinformationen inom Sidas verksamhetsgrenar, som tillsammans med analyserna i landstrategi-arbetet utgör ett viktigt underlag för regeringens bedömning. Vidare pågår ett utvecklingsarbete om landstrategiprocessen i syfte att bl.a. förbättra resultatanalyserna och kopplingen mellan resultat och samarbetets inriktning för att stärka landstrategierna som styrinstrument. Regeringen fäster stor vikt vid detta utvecklingsarbete som skall fortsätta. Båda processerna utgör ett viktigt led i att förbättra underlaget för en kontinuerlig och jämförbar uppföljning och bedömning av biståndets resultat och effektivitet. De bör också bidra till att tydliggöra utvecklingssamarbetets förändring mot ett mer kunskapsintensivt innehåll med ökat fokus på att stärka samarbetsländernas kapacitet och kompetens och mindre betoning på överföring av finansiella resurser. Detta är viktigt för att kunna analysera konsekvenserna av biståndets förändrade inriktning med avseende på Sidas framtida resursdimensionering såväl på hemmaplan som i fält. Budget för avgiftsbelagd verksamhet För anslaget A1. Biståndsverksamhet finns endast en mindre del avgiftsinkomster. beräknas dessa uppgå till ca . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Inom anslaget finns olika beräkningsgrunder för bemyndiganderamen. Vid beräkningen av förpliktelser för både multi- och bilateralt utvecklingssamarbete har reservationer på anslaget inte kunnat beaktas. Den totala bemyndiganderam om som regeringen föreslår är således inte minskad med reservationerna. Utifrån en uppskattning av reservationerna vid utgången av 1998 skulle bemyndiganderamen minska med ca 5,5miljarder kronor totalt om reservationerna beaktas. Inom det multilaterala utvecklingssamarbetet föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda, utestående utfästelser uppgår till högst för i enlighet med följande tabell Tabell 3.11 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det multilaterala utvecklingssamarbetet Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 9 472 061 8 - - Nya förpliktelser 167 776 559 000 4 200 000 - - Infriade förpliktelser* -1 600 685 -1 634 139 -1 825 185 -1 834 114 -1 747 486 Utestående förpliktelser 8 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 8 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet har bemyndigat regeringen att ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda, utestående utfästelser motsvarar högst fem gånger landramen på årsbasis för det landramsfinansierade samarbetet med programländer för vilka regeringen fastställt landstrategier eller motsvarande. I fall då landramen förändras, t.ex. vid successiv avveckling av samarbetet eller vid uppbyggnad av ett nytt programlandssamarbete, får regeringen i varje särskilt fall fastställa maxi- mal utfästelseram i syfte att undvika att redan gjorda åtaganden överskrids. För övriga landprogram och andra verksamheter får utfästelseramen uppgå till högst medelstilldelning. I enlighet med ovanstående beräkningsregler föreslås bemyndiganderamen för det bilaterala utvecklingssamarbetet fastställas till för enligt nedan. Sammanlagt för multi- och bilateralt utvecklingssamarbete uppgår således den föreslagna bemyndiganderamen till . Tabell 3.12 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det bilaterala utvecklingssamarbetet Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 6 477 000 8 469 000 10 309 000 - - Nya förpliktelser 9 410 000 9 744 000 10 041 000 - - Infriade förpliktelser* -7 418 000 -7 903 000 -7 955 000 -8 431 000 -9 094 000 Utestående förpliktelser 8 469 000 10 310 000 12 395 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 26 166 000 26 120 000 27 909 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser och konsekvenser för anslag Regeringen föreslår att anslaget A1. Biståndsverksamhet ökar med till totalt . I den beräknade medelsfördelningen har hänsyn tagits till reservationer och tidigare ingångna avtal. Det multilaterala utvecklingssamarbetet inom anslaget beräknas 1999 öka med till . Hela höjningen förklaras av utgifter till följd av tidigare ingångna avtal inom de multilaterala utvecklingsbankerna och Europeiska utvecklingsfonden (). Det bilaterala utvecklingssamarbetet beräknas öka med till . föreslås öka som ett led i regeringens satsning på regionen, medan en minskning föreslås för på grund av uppsägningen av samarbetsavtalet med . För , vilken var ny , beräknas också en höjning. Inom ramen för den satsning på kompetens- och kapacitetsutveckling som regeringen prioriterar beräknas höjningar för Särskilda utvecklingsprogram och Forskningssamarbete. Även för Ekonomiska reformer beräknas en betydande höjning då behovet av stöd är omfattande, inte minst inom ramen för det s.k. HIPC-initiativet. För Övrigt beräknas en sänkning med till med hänsyn till reservationerna. Tabell 3.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 421 000 1999 Förslag 418 143 1 2000 Beräknat 425 700 2 2001 Beräknat 432 257 3 Består av anslagsposterna: A2.1 (Sida) 408 573 tkr () 9 570tkr 2. Motsvarar 418 143 prisnivå 3. Motsvarar 418 143 prisnivå Tabell 3.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 409 333 Pris- och löneomräkning 7 412 Justering av 1 398 Förslag 1999 418 143 består av två anslagsposter: (Sida) och (). Av det totala anslagsbeloppet på beräknas anslagspost 1 Sida till och anslagspost 2 till . Därutöver finansieras institutets forsknings- och forskningsstödjande verksamhet gemensamt av de nordiska länderna. Den svenska andelen finansieras från anslagsposten A1.3. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. En förändring av sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området fick till följd att anslagen för justerades. Den tekniska justeringen beror på en korrigering av denna ursprungliga justering. Utfall på anslaget var , vilket är högre än tilldelade medel. Anslagsutnyttjandet utöver budget förklaras av att Sida använt tidigare års anslagssparande. beräknas utfallet till , vilket är högre än tilldelade medel på , framförallt beroende på att Sida även kommer att ta i anspråk en del av myndighetens anslagssparande, som uppgick till ca vid utgången av 1997. Sida planerar att använda sparandet för att täcka framtida prognostiserade underskott samt finansiera den satsning på kompetens- och kapacitetsutveckling som aviserats. Anslagssparandet beräknas minska med ca . (Sida) Sida är enligt förordningen (1995:869) med instruktion för (Sida) central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete och för stödet till länder i . Sida pekar i sitt budgetunderlag på utvecklingssamarbetets förändring, dvs. den ökade inriktningen på systemförändring snarare än stöd till enskilda projekt och dess inverkan på myndighetens arbetssätt och resursfördelning. Sida planerar en större kompetens- och kapacitetssatsning för att tillgodose de förändrade krav som ställs på myndigheten. Vidare planeras nyrekryteringar, dels för att kompensera för de stora pensionsavgångar som kommer , dels för att tillföra ny kompetens för att kunna täcka nya arbetsuppgifter och områden. Totalt kommer satsningen innebära en kostnad på ca . För att finansiera satsningen kommer Sida att använda det sparande som finns på myndighetens förvaltningsanslag. I sitt budgetunderlag framhåller Sida vidare att nya former för utvecklingssamarbetet, med bl.a. partnerskapstanken och behov av fördjupat samarbete och dialog med samarbetsländerna, också medför att innehållet i biståndet förändras. Myndighetens egen personal, framförallt i fält, blir alltmer en del av utvecklingssamarbetet. Det ställer därmed krav på en mer flexibel fältrepresentation. För att underlätta en sådan fältrepresentation inleddes en försöksverksamhet genom vilken Sida har möjlighet att sakanslagsfinansiera vissa tjänster i fält. Myndigheten föreslår i budgetunderlaget att Sida inom ramen för försöksverksamheten får finansiera samtlig biståndspersonal som är direkt involverad i biståndsproduktionen på sakanslag. Sida pekar även på att anslagsstrukturen i andra avseenden inte är ändamålsenlig och lägger därför förslag om tre nya anslagsposter. Regeringens överväganden Resultatinformation En resultatbedömning av Sidas verksamhet återfinns under avsnittet A1. Biståndsverksamhet, Bilateralt utvecklingssamarbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Sida har endast en mindre andel avgiftsinkomster. beräknas dessa uppgå till ca för anslagsposten A 2.1 (Sida). Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i revisionsrapport som sammanfattande omdöme angett att Sidas resultatredovisning ger ett tillfredsställande intryck. RRV framhåller dock två brister i resultatredovisningen; bristande dokumentation och kvalitetssäkring samt otydlig och oprecis redovisning av prestationer. Brister har även påpekats beträffande den interna kontrollen och i synnerhet bristande implementering, förankring och efterlevnad av regelverket. Regeringen anser att det är angeläget att Sida fullföljer det åtgärdsprogram som inletts för att komma tillrätta med de brister som påtalats. Beträffande redovisning av prestationer har Sida på regeringens uppdrag inlett ett utvecklingssamarbete i samråd med . Slutsatser Regeringen delar Sidas uppfattning att utvecklingssamarbetets förändrade villkor, inriktning och utformning medför behov av en större satsning på kompetens- och kapacitetsutveckling och välkomnar därför myndighetens initiativ till en sådan satsning genom utnyttjande av sitt anslagssparande. Beträffande de föreslagna förändringarna i anslagsstrukturen vill regeringen inför se över anslagskonstruktionen i samband med att försöksverksamheten med sakanslagsfinansierade tjänster i fält löper ut. De föreslagna förändringarna i anslagsstrukturen inför avvisas därför. för är enligt förordningen (1995:1352) med instruktion för myndigheten, att inom - främja och driva vetenskaplig forskning om , - främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, - utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om , - informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. Institutet föreslår en avsevärd höjning av ramanslaget för att finansiera ökade hyreskostnader för den förestående flyttningen. Institutet anser att den uppräkning av verksamhetsbidraget, som tidigare gjorts, har gjort det möjligt att upprätthålla en i stort sett oförändrad ambitionsnivå. Utrymme har därmed skapats för en konsolidering av verksamheten. En mindre höjning av verksamhetsanslaget föreslås för ett nytt bibliotekssystem. har en extern utvärdering gjorts av institutets hela verksamhet på initiativ av program- och forskningsrådet. Utvärderingens slutsatser om verksamheten var till övervägande del mycket positiva. Viss kritik riktades mot den interna organisationen. Institutet åtgärdar nu detta. Regeringens överväganden Resultatinformation och bedömning Av årsredovisningen framgår att institutet kunnat fortsätta sin expansion av forskningsverksamheten tack vare ett ökat engagemang från de reguljära anslags- och bidragsgivarna och ett växande intresse för institutets forskning från omvärlden. Institutet visar flera exempel på att det är högkvalitativ forskning som bedrivs. Efterfrågan på föreläsare från institutets forskarkollektiv har ökat. Forskarna får sina rapporter publicerade och recenserade i internationella tidskrifter. Recensionerna är till övervägande del mycket positiva. En extern utvärdering av två av institutets forskningsprogram har visat på hög kvalitet. Biståndsmyndigheterna i begär allt större medverkan av institutets forskare på olika områden. Den informationstekniska utvecklingen har i hög grad präglat arbetsmetoder . Institutets hemsida har utvecklats till en viktig informationsresurs för Afrikaforskningen, till exempel genom tidskriftsförteckning och genom länkar till viktiga externa informationskällor. LIBRIS- registreringen har ökat kraftigt. IT-satsningen har medfört en höjd standard på referens- och informationsarbetet. Flera exempel visar att institutet har en effektiv och uppskattad publikationsverksamhet. Allt fler institutioner och forskare både utom och inom önskar publicera sig genom institutet. Institutet har kommit att spela en viktig roll när det gäller utvecklingen i . Bl.a. har institutet, på uppdrag av Sida och det norska , medverkat i den pågående nationella dialogen i . Institutet har också haft en hög profil vad gäller utvecklingen i södra och deltagit i seminarier och bidragit med underlag när det gäller att utforma ny biståndspolitik i , och . har framgångsrikt bidragit till att informera och sprida kunskap om . Institutet spelar också en viktig roll genom att medverka i utvecklingen av de nordiska ländernas Afrikapolitik liksom till att stärka utvecklingssamarbetet med regionen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgiftsinkomster för anslagsposten A2.2 beräknas till . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser hade inga allvarligare iakttagelser i samband med revisionen. Slutsatser De riktlinjer för Nordiska Afrikainstitutets verksamhet som regeringen redovisade budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil 4, bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) gäller alltjämt. Institutet skall befästa sin ställning som samordnare och katalysator för den nordiska Afrikaforskningen. En viss del av verksamheten skall även framgent vara efterfrågestyrd och finansierad genom uppdrag från bl.a. de nordiska biståndsmyndigheterna. Den utökade verksamheten och tillväxt gör det nödvändigt att institutet har ändamålsenliga och större lokaler. Institutet måste därför få kompensation för de ökade hyreskostnader som uppkommer . Den externa utvärderingen av institutet har givit värdefull information om institutet. Det är viktigt att bristerna i den interna organisationen nu åtgärdas. 4 Verksamhetsområde B Samarbete med 4.1 Omfattning Verksamhetsområde B Samarbete med består av två anslag nämligen B 1 Samarbete med och B 2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen för anslagna medel avseende Samarbete med Tusental kronor 700 1999 Förslag 750 000 2000 Beräknat 750 000 2001 Beräknat 900 000 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall och genomfördes en utvärdering av samarbetet med avseende perioden /96 1998. Utvärderaren fann att resultaten av insatserna överlag var goda. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att skall anvisas för perioden 2001. Regeringen föreslår nu en något ändrad tidsprofil för anslagstilldelningen för programmet varför beräknade medel för verksamhetsområdet minskar med för att öka med jämfört med regeringens ekonomiska vårproposition. Då regeringen under nuvarande samarbetsprogram reserverat medel för beslutade insatser som kommer att utbetalas först kommer regeringens föreslagna omdisponering av beloppen inte att innebära några konsekvenser för verksamheten. Förändringar Utvärderingen av samarbetet med har remissbehandlats varefter regeringen för presenterade propositionen 1997/98:70 "Att utveckla ett grannlandssamarbete". Inga större förändringar av vare sig mål eller organisation har föreslagits i propositionen. Mål De av fastslagna målen för utvecklingssamarbetet med åren 1999 2001 är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratins kultur, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Härtill skall allt utvecklingssamarbete präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Prioriteringar Under kommer regeringen att prioritera: - inriktningen av utvecklingssamarbetet på insatser för att främja medlemskap i för , , och , - integreringen av och i europeiska samarbetsstrukturer, - ett utökat samarbete på det sociala området. Ett fördjupat samarbete på rättsområdet för är även en angelägen uppgift. Vidare kommer regeringen att anta nya landstrategier för , och före utgången av 1998 och för , och . 4.2 Resultatbedömning En övergripande resultatbedömning av verksamhetsområdet med har genomförts . Utvärderaren har funnit att resultaten av östsamarbetet överlag är goda. Härutöver har utvärderingar av det säkerhetsfrämjande samarbetet respektive den särskilda exportkreditgarantiramen redovisats för regeringen. har ekonomierna i och de baltiska länderna förbättrats med ökande tillväxttakt och sjunkande inflation. Marknadsekonomins funktioner konsolideras och stärks gradvis. De ekonomiska och finansiella problemen i har accentuerat att behoven av genomgripande ekonomiska och sociala reformer där kvarstår. Det bilaterala utvecklingssamarbetet utgår till stor del från de landstrategier som har antagits av regeringen i samråd mellan och de prioriterade samarbetsländerna. De nuvarande landstrategierna gäller . Nya strategier kommer att antas avseende . Exempel på insatser för att främja demokratins kultur är ett fördjupat vänortssamarbete, stöd till kriminalvård, expertinsatser på rättsområdet, språk- och integrationsstöd och seminarier om enskilda organisationers roll i en demokrati.