prop · GM03111 · 1999-01-01 00:00:00 — Länsstyrelserna Regeringen uppdrog, som ovan nämnts, åt länsstyrelserna att vidta erfor- derliga förberedelser i ledningsorganisationen inför eventuella störningar som kan uppstå vid skiftet . Länsstyrelserna har lämnat en andra redovisning till regeringen . Vidare uppdrog rege- ringen åt varje länsstyrelse att göra en samlad risk- och konsekvensbedömning för länet i samband med IT-omställningen inför skiftet . Länsstyrelserna skall utgå från de lägesbedöm- ningar som myndigheter med ansvar för viktiga samhällsfunktioner och kommuner samt organisationer gör. Länsstyrelserna skall i samverkan med berörda myndigheter och kommuner bygga upp rutiner så att konti- nuerligt informationsutbyte kan ske i samband med skiftet . Vidare skall länsstyrelserna bedöma behovet av att samordna insatser och kunna omprioritera statliga resurser för att minimera eventuella stör- ningar i viktiga samhällsfunktioner i samband med skiftet . Samtliga länsstyrelser arbetar mycket aktivt med 2000-frågan tillsam- mans med olika aktörer inom respektive län. Medvetenhetsgraden hos kommuner och organisationer om frågan har ökat sedan förra rapporte- ringstillfället. När det gäller länsstyrelsernas ledningsfunktion har samtliga länssty- relser vidtagit åtgärder för stärka sin ledningskapacitet. Samtliga läns- styrelser genomför och kommer att genomföra olika lednings- övningar med särskild inriktning på med deltagande av ansvariga för olika samhällsfunktioner i länet. Ett omfattande informationsarbete bedrivs i länen av flertalet länssty- relser gentemot kommuner och organisationer för att minimera riskerna i samband med eventuella störningar i samband med skiftet . Regionala nätverk och samordningsgrupper har bildats för erfarenhets- och metodutbyte. Likaså har i flertalet län regionala nätverk med olika funktionsansvariga informationschefer bildats. Erfarenheter från flera länsstyrelser visar på brister när det gäller sam- ordningen av informationsfrågorna i samband med skiftet . Därmed kan helt onödiga problem skapas. Ryktesspridning kan komma att göra större skada än eventuella tekniska störningar och måste så långt möjligt motverkas. Överstyrelsens för civil beredskap (ÖCB) stöd till länsstyrelserna ÖCB är beredskapsmyndighet inom det civila försvaret med vissa sam- ordnande uppgifter. Regeringen har uppdragit åt länsstyrelserna att vidta erforderliga förberedelser i ledningsorganisationen och åt ÖCB att ge länsstyrelserna stöd i detta arbete. ÖCB har tagit fram ett antal scenarier som beskriver händelser som kan få stor påverkan på samhället. Genom dessa scenarier kan länsstyrel- serna öva beslutsprocessen och förmågan att hantera problem som kan uppstå. För informatörer och 2000-ansvariga vid länsstyrelserna avser ÖCB att tillsammans med Styrelsen för psykologiskt försvar genomföra två seminarier om informationsberedskap. Inom ramen för Nato och Partnerskap för fred (PFF) genomförde ÖCB ett internationellt seminarium . Syftet med seminariet var att ur ett internationellt perspektiv utbyta bedömningar och erfaren- heter av de eventuella konsekvenser som 2000-omställningen kan med- föra. Regeringen bedömer att ÖCB:s arbete med att stödja länsstyrelserna bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Förutsättningarna för att länsstyrel- serna skall ha en fungerande ledningsorganisation vid 2000-skiftet har ökat betydligt. Genom de projekt och seminarier som ÖCB genomfört eller avser att genomföra sprids kunskap och erfarenheter. Kommuner (se även avsnitt 7) Av landets 289 kommuner är det 282 kommuner som har svarat på Svenska kommunförbundets frågor. I av kommu- nerna har kommunstyrelsen gett 2000-projekten ett formellt uppdrag vil- ket är en klar förbättring jämfört med tillståndet . av kommunerna uppger att de inte har vidtagit några åtgärder alls beträffande kris- och beredskapsplaner, inklusive av- brottsplaner och reservrutiner. Hälften av landets kommuner har inte börjat genomföra några åtgärder vad gäller t.ex. komplicerad medicinskteknisk utrustning inom vården. Vad det gäller elförsörjning och fjärrvärme uppger av kommunerna att de efter inventering och planering nu ägnar sig åt att antingen genomföra åtgärder, testa system eller är helt klara. För vatten och avlopp är motsvarande siffra av kommunerna. Få kommuner är dock helt klara med 2000-säkringen. Knappt 20 pro- cent av kommunerna anger att de är klara med något av områdena fjärrvärme, elförsörjning, vatten och avlopp eller telefoni. Landstingen (se även avsnitt 7) Den senast genomförda enkäten angående anpassningsläget i hälso- och sjukvården riktade sig till akutsjukhus och primärvård. hade 55 av 70 sjukhus svarat. Enkäten genomfördes i samarbete mellan och . Av enkätresultaten framgår att anpassningsarbetet pågår i allra högsta grad på flertalet sjukhus. Endast ett fåtal sjukhus, , befinner sig fortfarande i utredningsstadiet. En fjärdedel av sjukhusen anser sig antingen vara klara med anpassningsarbetet, eller genomför för närva- rande tester av de åtgärdade systemen. Enkätsvaren från primärvården omfattar 16 landsting med totalt drygt 550 primärvårdsenheter med IT-stöd. Bland dessa enheter befinner sig hälften i åtgärdsfasen. av primärvårdsenheterna har genomfört anpassningsarbetet och av dessa är drygt hälften klara med testning av systemen. En tiondel av primärvårdsenheterna arbetar fortfa- rande med att inventera och analysera sina system. centrala grupp för 2000-anpassningen har i en skrivelse bedömt att i stort sett alla sjukhus och pri- märvårdsenheter kan klara 2000-anpassningen vad gäller IT-stöden. En förutsättning för detta är dock att den återstående tiden används väl och att åtgärder vidtas på de områden och i de funktioner där problem kan uppstå. Huvudbudskapet från gruppen är att många sjukhus och primär- vårdsenheter måste öka tempot i arbetet. delar centrala gruppens bedömning om att hälso- och sjukvården kommer att klara anpassningen i allt väsentligt. Huvudmännen för hälso- och sjukvården, landstingen, anpassar även sin övriga verksamhet till följd av 2000-problemen. Anpassningsarbetet har fortskridit och ligger nu avsevärt längre fram än vid föregående av- rapporteringstillfälle . 14 Företagen Regeringens bedömning: De mindre företagen släpar fortfarande efter trots att insatserna för att öka aktiviteten har intensifierats . Med den korta tid som återstår till 2000-skiftet måste anpassningsarbetet samt lokala och regionala initiativ som stödjer detta intensifieras och uppmuntras. De stora företagen bör bli bättre på att ge information om anpass- ningsläget. Skälen för regeringens bedömning Sedan tidpunkten för den föregående lägesrapporten har trycket ökat på företagen att anpassningsarbetet måste ske. Revisorer, kreditgivare och kunder tar nu i ökande utsträckning upp 2000-frågan i sina kontakter med företagen. Olika informationsaktiviteter har också bidragit till att öka medvetenheten. Bland annat har massmedier flitigt uppmärksammat att datumfelen kan ha negativa effekter på företagen. 2000-delegationen riktade därtill en informationskampanj till småföretagen. Vissa bedömare anser att medvetenheten om 2000-problematiken nu- mera är utbredd även bland företrädare för de mindre företagen. Trots detta visas från många håll att frågan inte tas på fullt allvar av närings- livets mindre aktörer. På flera håll i landet där lokala och regionala aktiviteter genomförs, är det lokala engagemanget en bra plattform för att nå småföretagarna med information om 2000-frågan. En översikt av kommunernas aktiviteter gentemot de små och medelstora företagen, utförda av länsstyrelserna , visar att ambitionsnivån varierar mellan kommunerna. Farhågor har funnits att företag, för att skydda sig mot eventuella bris- ter i varuförsörjningen, skulle planera för att bygga upp sina lager inför 2000-skiftet. I samband med ställdes ett antal frågor om 2000-frågan till respondenterna, som representerar ett tvärsnitt av svensk industri. Undersökningen visar att det inte finns några tecken på att lageruppbyggnaden blir särskilt stor på grund av 2000-frågan. Emellertid påpekar vikten av att fortsättningsvis följa frågan eftersom läget snabbt kan förändras närmare . Utlösande faktorer till lageruppbyggnad kan t.ex. vara att företagen inte får leveransgarantier från företag som verkar i länder som anses släpa efter i omställningsarbetet. Att industrin har planer på att stänga delar av produktionen den kritiska tiden har bl.a. uppmärksammats i massmedier tidigare . Ett antal företag har också bekräftat att detta är en av bered- skapsåtgärderna som övervägs. studie visar att företa- gen planerar uppehåll i produktionen som varar . genomförde 2000-delegationen en undersökning av hur informerar sina intressenter om 2000-frågan i årsredovisningar och på Internet. Slutsatsen av undersökningen var att företagen alltför bristfälligt informerade om sitt omställningsarbete. Vid en uppföljande undersökning avseende information på Inter- net kan noteras att en viss förbättring har skett, men att stora företag bör bli avsevärt bättre på att ge information om anpassningsläget. Totalt fanns vid undersökningstillfället 97 A-listenoterade före- tag. Av de 91 företagen med egen webbplats var det endast 35 företag som informerade om sitt 2000-arbete. 15 Det internationella läget Internationella organisationer , , FN m.fl., har ägnat 2000-frågan stort intresse, vilket sannolikt har haft betydelse för att frågan har kommit upp på de nationella dagordningarna. Alla län- der i har numera 2000-projekt och åtgärder. Även utveck- lingsländerna har i de flesta fall startat 2000-projekt, ibland med Världs- bankens hjälp. Nedan följer en beskrivning av det internationella läget. närområde Ett samarbete har pågått mellan de nordiska ländernas olika 2000-projek- torganisationer . I de nordiska länderna är bilden lik- artad. Medvetenheten är hög, omställningsarbetet fortskrider med stor intensitet i de offentliga delarna av samhället och i de större företagen. Elsektorn har kommit långt, bl.a. därför att samarbetet mellan länderna är väl utvecklat. De små och medelstora företagen släpar efter. Läget inom kommunerna varierar inom varje land. I har de 275 kommunerna samma IT-leverantör, vilket i 2000-sammanhang har visat sig vara en fördel. medde- lade leverantören att de administrativa systemen är anpassade. I är statusen för kommunerna mer osäker. Informationen är mer knapphändig vad beträffar läget i stort i . har vid olika sammankomster uppgivit att situationen är under kontroll. De baltiska länderna har kommit igång sent, liksom många av länderna i det forna och närliggande stater. En konferens som an- ordnades av i ledde till att ar- betet i de baltiska staterna kunde organiseras. Gemensamt för , och är att resurserna är knappa. Omfattningen av pro- blemet i dessa länder är oklar, liksom åtgärderna. Vid en konferens i med deltagare från, för- utom de nordiska länderna, bl.a. , , , och framkom att man i de senare länderna sätter de kritiska sektorerna i centrum, liksom fallet är i de flesta västländer. Man ville också lyfta fram vikten av information om kärnkraftverkens säkerhet. Europeiska unionen Inom EU bedrivs arbete på flera håll. har fört diskus- sioner i en arbetsgrupp inom generaldirektoriat (GD) III. Även andra direktoriat har uppmärksammat frågan. har gett eftertryck åt frågan genom en resolution som för- väntas bli antagen . Denna uppmanar medlemsstaterna att följa och rapportera utvecklingen i den offentliga sektorn till varandra. Vidare skall det utvecklas s.k. kontinuitetsplaner. Parlamentet har motionerat i frågan ett antal gånger. gör ansträngningar för att kartlägga anpassnings- läget i de olika länderna. Utifrån det material som har inkommit till kommissionen har det konstaterats vara svårt att göra jämförelser mellan länderna. Bland annat är informationen som tillhandahålls alltför varierande. , , och hör, enligt inter- nationella bedömningar, till de länder som ligger främst. Diskussionerna i arbetsgruppen inom GD III har fokuse- rat infrastrukturfrågor som energi, el, gas, kärnkraft, transport, telekom- munikationer, ekonomi och vatten. Dessa frågor kommer även framöver att vara centrala. Gränsöverskridande aktiviteter skall också uppmärk- sammas. Kommissionen avser att sammanställa rapporter . Beträffande konkreta åtgärder uppger flera EU-länder att de har planer på att understödja arbetet i de mindre och medelstora företagen. En re- solution beträffande 2000-problematiken förväntas antas . Re- solutionen förväntas innehålla uppmaningar till medlemsstater, branschorganisationer och företag att vidta åtgärder för att minska störningar till följd av skiftet . I har flera officiella talesmän uttryckt stor oro för det internationella läget. Detta har föranlett olika insatser från amerikanskt håll, t.ex. förs bilaterala diskussioner med en rad länder som anses ha en stark påverkan på anpassningsarbete. anordnade i ett seminarium som bl.a. behandlade situationen i Nord- och i . Likaså har en liknande diskussion förts inom ramen för Partnerskap för fred. Utvecklingsländer Debatten om IT-omställningen har så gott som uteslutande gällt hur problemen kan slå mot ekonomierna i väst. Många utvecklingsländer länderna har stort IT-beroende, framför allt i väsentliga samhälls- funktioner. har kartlagt läget i dessa utvecklingsländer för att se till behovet av hjälp. De flesta utvecklingsländer är medvetna om problematiken, men få har fått till stånd något konkret anpassningsarbete. En undersökning som banken har låtit göra visar att av 139 länder är det endast 54 som har initierat nationella ståndpunkter i frågan och endast 21 har vidtagit konkreta åtgärder. framhåller att vissa länder i , och i f.d. är mycket utsatta. Bankens insatser i 2000-frågan till rör bl.a. erbjudande av lån för att användas till anpassningsarbete, men även för att se till att befintliga kredittagare har satt igång omställningsarbetet. Andra internationella insatser Inom FN har en särskild projektgrupp inrättats för 2000-frågan, Interna- tional . Från FN:s sida, genom nämnda grupp, planeras bl.a. två internationella konferenser, juni respektive . Syftet är att få fram information om aktuellt läge i världen och även stimulera till aktivitet. G8-länderna har också diskuterat 2000- frågan. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelsen 1998/99:111 Lägesrapport två om IT-om- ställningen i samhället