prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Växtförädlings- programmet avser icke kommersiella jordbruks- och trädgårdsgrödor. Tabell 9.6 Kollektiva program Tusental kronor 1998 1999 (beräknat) Jordbruksteknik 3 700 3 700 Skogsforskning 24 300 24 300 Trädgårdsforskning 11 000 11 000 Växtförädling 7 000 7 000 Summa program 46 000 46 000 Anslagssparandet uppgick vid ingången av inne- varande budgetår till . har i budgetunderlaget för 2001 redovisat en plan för hur dessa skall disponeras. I enlighet med beslut med anled- ning av proposition 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområ- det anvisades särskilda medel för inrättande av nya professurer i syfte att åstadkomma en jäm- nare könsfördelning inom professorskåren samt förbättra kvinnors möjligheter att göra forskar- karriär. Professurerna finansieras genom sär- skilda medel som beslutat om samt med medel för berörda forskningsråd och läro- säten. Från och med budgetåret efter det att pla- ceringen är klar skall forskningsrådens andel av kostnaderna anvisas direkt till berörda lärosäten. Med anledning härav minskas anslag med . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser bör ges fortsatt möjlighet att åta sig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning och kollektiv forskning som finansieras över anslaget G3 som innebär utgifter på högst . Tabell 9.7 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid året början 160 000 - - Nya förpliktelser 225 000 - - Infriade förpliktelser1 -230 000 -100 000 55 000 Utestående förpliktelser 155 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndi- ganderam 155 000 - - 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet för till för för forskning och kollektiv forskning. beräknas anslaget vara oförändrat i fasta priser. G4 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Tabell 9.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 901 1999 Förslag 920 2000 Beräknat 936 1 2001 Beräknat 950 1 1 Motsvarar 920 tkr prisnivå. skogs- och lantbruksakademiens uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfa- renhet till samhällets gagn främja jordbruk och skogsbruk samt därtill knuten verksamhet. An- slaget finansierar kostnader för ordi- narie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bibliotek m.m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländska fors- karkontakter. Regeringens överväganden Resultatinformation Under det gångna budgetåret har belyst aktuella jordbruks- och skogsbruksfrågor vid ordinarie månadssammankomster och semi- narier, genom arbete inom utskott, kommittéer och arbetsgrupper samt utgivande av rapporter. Några av de viktigaste områdena som behandlats har varit bland annat livsmedels- frågor, den europeiska jordbrukspolitiken, landsbygdsutvecklingen, miljö och uthållig ut- veckling, kretsloppsfrågor och certifierings- frågor. De ämnesområden som har valt för sina konferenser och seminarier speglar väl aktuella diskussionsämnen och problemställ- ningar inom verksamhetsområdet. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrat i fasta priser. 28.1 Omfattning Skogsbruk och skogsindustri är en viktig basnäring för . Näringen som är ,starkt exportberoende kännetecknas av mycket långsiktig planering, stora investeringar i indust- riledet, minskande arbetskraftsbehov och krav på hushållning med huvudråvaran skogen. Skogs- näringen är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna i vårt land. lämnas inga statliga subventioner till skogsnäringens kommersiella delar. Statliga subventioner är enligt svensk uppfattning destruktiva för en näring som måste arbeta på en starkt konkurrensutsatt internatio- nell marknad. Statens insatser på skogsnäringens område be- gränsas till i huvudsak området natur- och kul- turmiljövård, främst inriktade på de åtgärder som annars skulle innebära stora ekonomiska uppoff- ringar för näringen. Grundläggande forskning och utbildning är andra stora statliga insatsområ- den. Detta verksamhetsområde avser i huvudsak den verksamhet som bedriver. består av , som är central förvaltnings- myndighet, och de 11 regionala skogsvårds- styrelserna. i fullgör uppgifter där . Regeringen lämnade en proposition till som innehåller en uppföljning av skogspolitiska beslut (prop. 1997/98:158). Uppföljningen bygger på en om- fattande utvärdering som och i vissa delar har gjort. I under- laget för propositionen ingår även det underlag för fördjupad prövning av Skogsvårdsorganisa- tionens verksamhet perioden 2001 som har lämnat. Även delar av vad regeringen har anfört ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) och i prop. 1997/98:145 Svenska miljömål, miljöpolitik för ett hållbart har anknytning härtill liksom delar av den lagstiftning som ändras genom införande av en miljöbalk (prop. 1997/98:90, bet. 1997/98:JoU25, rskr. 1997/98:279). Regeringens förslag för detta verksamhetsområde skall alltså ses som ett komplement till de övriga förslag på området som har lämnats till . De globala skogsfrågorna får allt större bety- delse. deltar i de internationella aktivite- ter som rör skogsbruk och skogsindustri. En stor uppgift i det internationella arbetet är att bidra till en överenskommelse om ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. I EU har skogsfrågorna aktuali- serats genom arbetet med Agenda 2000 och par- lamentsbeslutet om en gemensam skogsstrategi. Samarbetet och samordningen inom EU bör kunna förbättras när det gäller kommissionens åtgärder, arbetet med globala konventioner, forskning och utveckling och vissa miljöåtgärder. Det nordiska samarbetet på skogsbruksområdet är angeläget inte minst mot bakgrund av och EU-medlemskap och val att stå utanför. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 397,4 331,3 365,5 351,1 372,8 382,1 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall verksamhet har präglats av de omfattande omorganisationer som påbörjades och som har fullföljts . Sammanlagt har antalet an- ställda i organisationen minskat till en tredjedel under omorganisationen. har kraven på kunskaper hos personalen ökat och behovet av organisationens fortsatta lokala förankring betonats. Omorganisationen och den minskade basen för uppdragsverksamhet har lett till sämre ekonomisk utfall för verksamheten. Utvärde- ringen av skogspolitiken visar dessutom att det behövs ökade rådgivningsinsatser både vad gäller skogsproduktion och natur- och kulturmiljö- vård. Förändringar Utöver följderna av omorganisationen har inga större förändringar skett eller hit- tills . Prioriteringar skall särskilt inrikta sin verksamhet på rådgivning och tillsyn så att målen för skogspolitiken tillgodoses i högre ut- sträckning (jmf. 1997/98:158). 28.3 Resultatbedömning och slutsatser har lämnat ett underlag för för- djupad prövning för perioden 2001. Underlaget innehåller även den utvärdering av skogspolitiken som regeringen begärt och som önskar få redovisad. Materialet är om- fattande. Det innehåller en mängd uppgifter om utvecklingen på flera delområ- den. Omfattande enkäter har gjorts för att klarlägga skogsägarnas attityder till skogspoliti- ken. Fristående utredare och konsulter har anli- tats. Stora delar av materialet har remissbehand- lats. Sammantaget bildar det underlaget för den proposition om uppföljning av skogspolitiken som regeringen lämnade till (prop. 1997/98:158) och för regeringens bedöm- ning av anslagsbehovet inom detta verksamhets- område. Det har rått vissa svårigheter att be- döma de direkta effekterna av Skogsvårdsorgani- sationens verksamhet. Det beror dels på att dessa ofta inte kan utläsas i det kortare perspektivet utan först med längre mellanrum, dels på svårig- heterna att skilja ut externa faktorers inverkan på utvecklingen inom skogsbruket. Den nu genomförda utvärderingen kommer att utgöra en värdefull grund för en fortsatt uppföljning av skogspolitiken. Denna fråga behandlas i den nämnda propositionen. Härtill kommer den ut- veckling av regle- ringsbrev som har gjorts för innevarande bud- getår. De verksamhetsmål och krav på återrapportering som anges där utgår från den struktur som utvärderingen har haft. årsredovisning för ger dock en god bild av organisationens prestationer och ekonomiska resultat. Verksamhetsmålet för Skogsvårdsorganisatio- nen angavs för vara att föra ut skogspoli- tikens nya inriktning och mål till skogsägare, be- rörda myndigheter och allmänheten. Vidare skulle i sin rådgivning särskilt uppmärksamma behovet av tillfredsstäl- lande åtgärder för återväxt av skog och av kvali- tetshöjande ungskogsröjning. Av utvärderingen framgår att varken skogspolitikens produk- tionsmål eller dess miljömål har nåtts. Målen är högt satta och utvärderingen ger inte en fullstän- dig bild av effekterna av insatta åtgärder . Oavsett detta står det klart att ytterligare insatser behöver göras inte minst i fråga om in- formation och rådgivning till skogsägarna från sida. I det samman- hanget är behovet av att åter nå en nära kontakt med skogsägarna väsentligt. Utvärderingen visar att allt fler skogsägare inte har någon förankring tidigare i skogsbruket och att deras kunskaps- behov vad gäller skogsskötsel är stort. ekonomiska resultat har minskat väsentligt till följd av kostnaderna för omorganisationen. Dessutom kan den omfattande omorganisatio- nen i sig och den därmed sammanhängande per- sonalminskningen ha påverkat verksamhetens inriktning. I sammanhanget bör det påpekas att det förhållandevis stora balanserade över- skottet har tagits i anspråk för att täcka engångs- kostnader för omorganisationen. Framtiden kräver av Skogsvårdsorganisatio- nen att den är en stark myndighet med nära markägarekontakt och med höga kunskaper om såväl renodlade skogsbruksfrågor som miljö- frågor. Organisationen har en viktig uppgift när det gäller att vara normbildare på skogspolitikens område. Informationskampanjer av typen Grö- nare skog spelar en viktig roll i detta samman- hang. Organisationens styrka måste hämtas ur en fast skogspolitik och en effektiv och välutbildad personal. redovisning av kom- petensförsörjningen inom organisationen visar bland annat på behovet av att möta effek- terna av den nuvarande sneda åldersfördelningen hos den samlade personalstyrkan. Regeringens förslag på det skogspolitiska området utgör sammantagna en god grund för en positiv ut- veckling. En sådan utveckling kräver även insat- ser från skogsnäringen själv inte minst i form av ökade investeringar i skogsvård. 28.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några in- vändningar eller framfört andra principiellt vik- tiga frågor som rör verksamhet. 28.5 Anslag H1 10.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 262 448 1999 Förslag 268 022 2000 Beräknat 279 711 1 2001 Beräknat 289 033 2 1 Motsvarar 274 705 prisnivå. 2 Motsvarar 279 705 prisnivå. Anslaget disponeras av som är den centrala förvaltningsmyndigheten för skogsvårdsstyrelserna. Under anslaget redovisas all verksamhet hos . Regeringens överväganden Resultatinformation omorganisation har genomförts. Engångsutgifterna för denna har i mindre utsträckning täckts med medel för regionalpolitiska åtgärder. Merparten av utgif- terna har dock bekostats med de balanserade överskott som har funnits i verksamheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.2 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter (som får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 109 132 -23 Prognos 1998 280 320 -40 Budget 1999 280 305 -25 Tabell 10.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter (varav interna- upp- drag) Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1997 322 515 327 202 -4 687 (2 000) (2 000) (-) Prognos 1998 321 000 322 000 -1 000 (6 000) (6 000) (-) Budget 1999 323 000 321 000 2 000 (6 000) (6 000) (-) Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 257 211 Pris- och löneomräkning +4 874 Justering av +937 Ökat resursbehov +5 000 Förslag 1999 268 022 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det föränd- rade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korri- gerats. För bedöms anslagsbehovet till . Därvid har hänsyn tagits till behovet av den förstärkta rådgivning som avi- serades ekonomiska vårproposition och som redovisas närmare i prop. 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken. För har sålunda beräknats en förstärkning med . Motsvarande förstärkning för budgetåren 2000 och 2001 beräknas till 12 resp. . Det innebär en sammanlagd extrainsats med . H2 Insatser för skogsbruket Tabell 10.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 75 145 1999 Förslag 75 700 2000 Beräknat 85 700 2001 Beräknat 85 700 Anslaget som disponeras av täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förord- ningen (1993:555) om statligt stöd till skogs- bruket och förordningen (1997:22) om stöd till skogliga åtgärder inom jordbruket. Anslaget finansierar bidrag till ädellövskogsbruk och vissa natur- och kulturvårdsåtgärder. Vidare täcker det kostnader för biotopskydd, naturvårdsavtal och statens utgifter för försöksverksamhet med skogsmarskalkning m.m. Regeringens överväganden Resultatinformation Vid utgången av hade sammanlagt 690 biotopskydd beslutats med en sammanlagd areal . Sammanlagt 299 naturvårdsavtal hade slutits. Den sammanlagda arealen av dessa var . Ca 2 800 natur- och kultur- vårdsobjekt har fått stöd sedan bidraget infördes. Sammanlagt ca skogsmark har kal- kats eller vitaliseringsgödslats med stöd av ansla- get och ca ädellövskog har skapats inom ramen för stödverksamheten. Slutsatser Regeringen har ekonomiska vårpropo- sition och i prop. 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken behandlat frågan om ytterligare resurser för biotopskydd och naturvårdsavtal. Bedömningen som grundar sig på vad Miljö- vårdsberedningen har föreslagit innebär att insat- serna på dessa områden behöver förstärkas kraf- tigt. Sålunda räknar regeringen med en uppräkning av anslaget för med till . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas motsvarande förstärkningar till vardera. Sammanlagt för treårsperioden innebär detta ett extra tillskott på vilket är en fördubbling av den hittillsvarande insatsen. Frå- gan om skogsmarkskalkningen och statligt stöd i övrigt till skogsbruket har regeringen behandlat i prop. 1997/98:158. H3 Internationellt skogssamarbete Tabell 10.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 914 1999 Förslag 1 405 2000 Beräknat 1 405 2001 Beräknat 1 405 De utgifter som belastar anslaget är bland annat alleuropeiskt skogssamarbete, uppföljning av FN:s miljö- och utvecklingskonferens och avgifter för och resor vid deltagande i Inter- nationella tropiska timmerorganisationen. Regeringens överväganden och slutsatser För bedöms anslagsbehovet till . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. H4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Tabell 10.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 400 1999 Förslag 6 000 2000 Beräknat 6 000 2001 Beräknat 6 000 Anslaget disponeras av . Den na- finansieringen av den skogsskadeöver- vakning som här avses sker över anslaget H1 . Antalet observationsytor för skogsskadeöver- vakning uppgår nu till 223. Av dessa ingår 100 i ett alleuropeiskt nät för intensiv miljöövervak- ning av skog. Verksamheten på dessa ytor be- till hälften av EU. har etablerat en databas för att lagra och bearbeta data från observationsytorna. Regeringens överväganden och slutsatser För beräknas anslagsbehovet till . be- räknas anslagsbehoven vara oförändrade. 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Näringsliv 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 9 2.3 Resultatbedömning 10 2.4 Ändrad indelning i verksamhetsområden 11 2.5 Skatteavvikelser 11 3 Näringspolitik 15 3.1 Omfattning 15 3.2 Utgiftsutvecklingen 15 3.3 Resultatbedömning 15 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 15 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 16 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 17 3.3.4 Regeringens slutsatser 18 3.4 Revisionens iakttagelser 18 3.5 Anslag 18 A1 : Förvaltningskostnader 18 A2 Småföretagsutveckling 20 A3 Stöd till kooperativ utveckling 20 A4 Turistfrämjande 22 A5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 22 A6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 24 A7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. 25 3.6 Övrig statlig verksamhet 25 4 Teknologisk infrastruktur 27 4.1 Omfattning 27 4.2 Utgiftsutvecklingen 27 4.3 Resultatbedömning 28 4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 28 4.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 28 4.3.3 Effekter av de statliga insatserna 29 4.3.4 Slutsatser 30 4.4 Revisionens iakttagelser 30 4.5 Anslag 30 B1 Patentbesvärsrätten 30 B2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 31 B3 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser 33 B4 35 B5 37 B6 Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. 38 B7 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) 39 4.6 Övrig statlig verksamhet 40 5 Konkurrensfrågor 43 5.1 Omfattning 43 5.2 Utgiftsutveckling 43 5.3 Resultatbedömning 44 5.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 44 5.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 44 5.3.3 Effekter av de statliga insatserna 44 5.3.4 Slutsatser 45 5.4 Revisionens iakttagelser 45 5.5 Anslag 45 C1 45 C2 Konkurrensforskning 47 5.6 Övrig statlig verksamhet 48 6 Teknisk forskning och utveckling 51 6.1 Omfattning 51 6.2 Utgiftsutvecklingen 51 6.3 Resultatbedömning 51 6.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 52 6.3.2 De viktigaste statliga insatserna 52 6.3.3 Effekter av de statliga insatserna 52 6.3.4 Regeringens slutsatser 53 6.4 Revisionens iakttagelser 53 6.5 Anslag 53 D1 Teknisk forskning och utveckling 53 D2 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 55 D3 Rymdverksamhet 56 D4 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 58 D5 Bidrag till 58 7 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 61 7.1 Omfattning 61 7.2 Utgiftsutveckling 61 7.3 Resultatbedömning 62 7.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 62 7.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 62 7.3.3 Effekter av de statliga insatserna 62 7.3.4 Regeringens slutsatser 63 7.4 Revisionens iakttagelser 63 7.5 Anslag 63 E1 63 E2 Exportfrämjande verksamhet 64 E3 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 66 E4 Investeringsfrämjande 67 E5 Näringslivsutveckling i 68 7.6 Övrig statlig verksamhet 70 8 Konsumentfrågor 73 8.1 Omfattning 73 8.2 Utgiftsutvecklingen 73 8.3 Resultatbedömning 74 8.4 Revisionens iakttagelser 75 8.5 Anslag 75 F1 75 F2 76 F3 78 79 F5 Stöd till konsumentorganisationer 81 F6 Stöd till konsumentforskning 81 F7 Bidrag till miljömärkning av produkter 82 9 Övriga åtaganden 85 9.1 Omfattning 85 9.2 Utgiftsutvecklingen 85 9.3 Resultatbedömning 85 9.4 Anslag 85 G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 85 G2 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen 86 G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 86 G4 Avgifter till vissa internationella organisationer 88 29 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet med vad regeringen föreslår i avsnitt 2.2, 2. bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och utveckling, som inklusive tidigare träffade avtal och beslut, innebär utgifter om högst under , högst under , högst under och högst under (anslag D1, avsnitt 6.5), 3. bemyndigar regeringen att ikläda staten förpliktelser inom rymdverksamhet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (anslag D3, avsnitt 6.5), 4. medger att staten åtar sig ett betalningsansvar i form av garantier till ett belopp av högst 100 för det ordinarie garantisystemet (avsnitt 7.6), 5. medger att staten åtar sig ett betalningsansvar i form av garantier till ett belopp av högst 6 för investeringar i utlandet (avsnitt 7.6), 6. bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i (avsnitt 7.6), 7. godkänner ändrade riktlinjer av dispositionen av ramanslaget G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (avsnitt 9.4), 8. med ändringar av tidigare beslut (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) bemyndigar regeringen att fatta beslut som medför att statens ägande i minskar i enlighet med vad regeringen anfört (anslag G3, avsnitt 9.4), 9. bemyndigar regeringen att genom byte mot aktier i förvärva det utdelade skogsbolaget (anslag G3, avsnitt 9.4), 10. godkänner att regeringen vid förvaltning av det nämnda skogsbolaget följer de riktlinjer som angivits (anslag G3, avsnitt 9.4), 11. för anvisar anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 : Förvaltningskostnader ramanslag 214 287 A2 Småföretagsutveckling ramanslag 184 062 A3 Stöd till kooperativ utveckling ramanslag 16 500 A4 Turistfrämjande ramanslag 80 511 A5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. ramanslag 187 993 A6 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning ramanslag 4 786 A7 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. ramanslag 35 000 B1 Patentbesvärsrätten ramanslag 11 801 B2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet ramanslag 16 103 B3 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmätplatser ramanslag 24 947 B4 ramanslag 37 416 B5 ramanslag 15 207 B6 Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. ramanslag 77 000 B7 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) ramanslag 9 400 C1 ramanslag 62 465 C2 Konkurrensforskning ramanslag 6 011 D1 Teknisk forskning och utveckling ramanslag 689 200 D2 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader ramanslag 14 465 D3 Rymdverksamhet ramanslag 529 568 D4 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet obetecknat anslag 29 892 D5 Bidrag till obetecknat anslag 5 359 E1 ramanslag 53 640 E2 Exportfrämjande verksamhet ramanslag 157 656 E3 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning ramanslag 5 255 E4 Investeringsfrämjande ramanslag 46 941 E5 Näringslivsutveckling i ramanslag 150 000 F1 ramanslag 5 171 F2 ramanslag 76 802 F3 ramanslag 14 123 ramanslag 6 198 F5 Stöd till konsumentorganisationer ramanslag 4 100 F6 Stöd till konsumentforskning ramanslag 2 159 F7 Bidrag till miljömärkning av produkter obetecknat anslag 4 600 G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. ramanslag 6 000 G2 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen obetecknat anslag 15 000 G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. ramanslag 75 000 G4 Avgifter till vissa internationella organisationer ramanslag 23 329 Summa 30.1 Omfattning Inom utgiftsområdet ryms verksamhetsområdena Näringspolitik, Teknologisk infrastruktur, Konkurrensfrågor, Teknisk forskning och utveckling, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, Konsumentfrågor samt Övriga åtaganden. Inom utgiftsområdet finns bl.a. myndigheterna , geologiska undersökning, , , Rymdstyrelsen, Kommers- kollegium, och . 30.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 3 068 2 718 2 921 2 898 2 837 2 966 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen.