prop · GM03125 · 1999-01-01 00:00:00 — för rehabilitering av skallskadade Utvecklingsarbete för år 2 av 3 Även om de flesta rehabiliteringskliniker har organiserat särskilda hjärnskadeteam finns stora problem för hjärnskadade och deras anhöriga; ansvaret för rehabiliteringens alla led är oklart, samverkan mellan försäk- ringskassa, landsting och kommun är ofta bristfällig, det förekommer skriftliga beslut, individuella, råd och stöd till anhöriga ges knap- past, och vårdorganisationen ej anpassad för samverkan mellan skadade, anhöriga, vårdpersonal, forskare m.fl. Föreningen vill nu stärka före- ningen genom att pröva om ett regionombud skulle kunna stödja skadade, anhöriga och medlemmar i arbetet. Man vill dessutom ge utbildning till informatörer och studieansvariga för att sprida föreningens erfarenheter och utbilda lokala kontaktpersoner i frågor som rör policy, sekretess och hur man kan stödja skadade och anhöriga samt ge utbildning i föreningskunskap. Kontaktperson: , tel. () Ett regionaliseringsprojekt för år 3 av 3 Förbundet har kartlagt hur en utveckling mot ökad regionalisering (t.ex. sammanslagning av och samt och , och till ) påverkar hörselskadades situation (tillgång specialister m.m.) för att kunna utveckla möjligheterna för förbundet att påverka vården för med- lemmarna i hela landet. Kontaktperson: , tel. för Ungdomsorganisationer (LSU) Projektet På ett samverkansprojekt mellan ungdoms- handikappförbunden för år 1 av 3 1997 fick 15 ungdomshandikappförbund medel från för att planera och genomföra en konferens, Big Bang, där ungdoms- handikappförbunden skulle diskutera framtida samarbete. Konferensen genomfördes med 60 ombud från 15 handikappförbund och sektioner och man diskuterade hur man skulle kunna stärka förbun- den genom erfarenhetsutbyte och gemensamt intressepolitiskt agerande, och kampanjer för att medvetandegöra politiker och allmänhet om handi- kappfrågor. Man vill nu genomföra ett treårigt projekt med syfte att ge- nom ökat samarbete stärka förbunden centralt och lokalt för att ungdomar med funktionshinder skall kunna delta i samhällsutvecklingen på sina egna villkor, förmedla information och kontakter mellan därigenom öka kunskapen om sig själva och varandras funktionshin- der och hitta gemensamma beröringspunkter. I projektet ingår också att genom en gemensam kampanj påverka attityder mot funktionshindrade. Kontaktperson: , tel. rättigheter () Projektet för år 3 av 3 Förbundets uppgift är bl.a. att stödja anhöriga och verka för forskning och utveckling av området. Organisationen är sårbar så tillvida att an- hörigmedlemmarna ofta inte orkar eller har intresse för att vara medlem när den demenssjuke avlider. Det finns därför ett stort behov av att ut- bilda en kärntrupp av medlemmar som vet hur samhället fungerar, hur man ger stöd till anhöriga, hur man bildar anhöriggrupper m.m. I projek- tet ingår också uppbyggnad av telefonrådgivning och framställning av informationsmaterial. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) Projektet i samband med för år 3 av 3 Psykiatrireformen innebär stora förändringar för RSMHs medlemmar, och organisationen har lagt ner mycket arbete på bevaknings- och upp- följningsarbete. RSMHs Ungdomssektion (RUS) skall följa utredningen, sprida kontinuerlig information till sina medlemmar och återföra medlemmarnas synpunkter till utred- ningen. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i , Gläntan Projektet för medlemmar i för år 1 av 3 Föreningen vill genom studiecirkelutbildning, uppsökande verksamhet, samtalsgrupper, utökade öppettider och systematiskt stöd ge medlem- marna instrument att tillsammans med kommunen arbeta för en förbättrad situation för personer med funktionshinder. Kontaktperson: , tel. uppbyggnad av Unga Reumatiker för år 2 av 2 har tidigare beviljats stöd ur fonden för att genom ungdomskonsulenter och utbildning utveckla den regionala ungdoms- verksamheten. bildades riksorganisationen som står för ansökan för av projektet. skall organisationen genomföra utbildningar för medlemmarna och utveckla aktiviteter som ökar interesset för påverkansarbete. Kontaktperson: , tel. () Projektet tider nya arbetsformer för år 2 av 3 Alltfler får diagnosen glutenintolerans. Förbundet skall , i fem län, i samråd med medlemmarna arbeta fram och prova olika former av organisation som bättre kan tillgodose behovet av stöd till medlemmar och andra som efterfrågar organisationens kunskap m.m. har konferenser genomförts för att fånga upp medlemmarnas önske- mål och behov och man har sammanställt ett samtals- och idéhäfte. Kon- ferenserna/idéträffarna skall nu utvärderas och analyseras, länskontakt- personträff skall göras m.m. Kontaktperson: , tel. () Försök med regionala epilepsi-/föreningskonsulenter för år 2 av 2 Eftersom epilepsi är ett s.k. osynligt handikapp möts man ofta av omgiv- ningens bristande förståelse. Isolering och utanförskap präglar många personer med epilepsi och deras anhöriga. Kommuner och landsting be- höver uppmärksammas på epilepsigruppens behov av rehabilitering, hjälpmedel och psykosocialt stöd. Förbundet skall därför utveckla mo- deller för att strukturera samarbetet med sjukvården, utveckla former för uppsökande verksamhet (sekretessbestämmelser försvårar) och förbättra lokal- och länsöverskridande regional samverkan kring angelägna frågor som rör vård, ungdoms- och föräldrastöd. Kontaktperson: , tel. () Projektet förändrade roll för år 2 av 2 Förbundet har arbetat för att integrera handikapp- idrotten i specialidrottsförbunden, nio specialförbund har också han- dikappade utövare. För att värna om handikappidrottens särskilda behov vill nu tillsammans med forma och formulera special- idrottsförbundens ansvar och åtgärdsbehov. Kontaktperson: , tel. Skolkooperativ för år 2 av 3 Angeredsgymnasiet har ca 1 500 elever och ligger i en av för- orter, . Handels- och Administrationsprogrammet vid gymnasium arbetar med probleminriktad och verklighetsanknuten under- visning och utvecklar i linje med detta ett kooperativ. Handelskoopera- tivet ses som ett pilotprojekt som skall ge upphov till nya liknande pro- jekt inom fler av skolans områden såsom ekonomi, teknik och media etc. har en butik öppnats som säljer skolmate- rial till låga priser. Kooperativet drivs av eleverna under sakkunnig led- ning i nära samarbete med elevrådet. Kooperativet har 150 medlem- mar och har beslutat att elever från samtliga program inom gymnasiet skall kunna bli medlemmar. Eleverna har tillsammans med en representant för elevrådet majoritet i styrelsen. I butiken arbetar dels elever från den kooperativa kursen "Att skapa kooperativ" dels övriga medlemmar. Kooperativet har fått ett mycket stort gensvar bland eleverna och flera program önskar sälja sina produkter eller tjänster med hjälp av kooperativet. handelskooperativ är ett av de skol- kooperativprojekt som utvärderas av central utvärderare. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 ligger i kommun. Skolan har 2 300 elever och 11 nationella program. Handels- och Administrationspro- grammet har utvecklat ett skolkooperativ. Eleverna har själva drivit idén om ett elevkooperativ efter informationen om att regeringen avsatt särskilda medel för detta. Årskurs 2 fortsätter sitt arbete med det kooperativa företagandet. har flera miniföretag tagit form inom det kooperativa företaget en ekonomisk förening. Föreningen är bildad med både elever och lärare i styrelsen, med elevmajoritet bland medlemmarna och på stämman. Projektet har haft en mycket lång etableringfas beroende dels på en orolig elevsocial situation, dels på att lärarlaget behövt en omfattande kompetens- utveckling för att kunna stötta eleverna med kooperativ kunskap och ett arbete över ämnesgränserna. Kontaktperson: , tel. Katrinelundsgymnasiet Förstudie av projektet för år 2 av 3 Katrinelundsgymnasiet ligger i med hela som upptagningsområde. Skolan har ca 1000 elever och ett välutvecklat program för media och journalistik. bedriver lärare och elever ett kooperativ för att producera och sända radioprogram. Kooperativet har etablerats som en fristående ekonomisk förening, som söker stöd för projektets fortsatta utveckling. Inom skolans ram bedrivs kurser i Närradio och en nyetablerad kurs inom han- delsprogrammet . Kontaktperson: , tel. Kullagymnasiet Projektet R Us Under /98 bildade elever och lärare i årskurs 1 på han- delsprogrammet en ekonomisk förening för att driva bokhandel, kvälls- kafé och cateringverksamhet. Den ekonomiska föreningen söker nu ett stöd ur den särskilda skolkooperativsatsningen för att i enlighet med be- slut på en butiksstämma "användas till utbildning i Coops anda". Kontaktperson: , tel. är största mediagymnasium med först- klassig teknik och övrig utrustning. Elever och lärare planerar att till- sammans starta en kooperativ mediabyrå. Målsättningen är att finna for- mer för eleverna att få tillgång till skolans lokaler och utrustning utöver skoltid, att finna möjligheter till produktion av externa arbeten, att möj- liggöra att elever kan fullgöra kvalitativ bra APU inom skolan och att eleverna efter avslutade studier skall ha erhållit kunskap om och bered- skap till ett fortsatt entreprenörskap. Kontaktperson: Bo Giss, tel. Gymnasieskolas elever, . förening gymnasieskolas elever, . förening Föreningen har bildats av elever i tredje årskursen i Gymna- siums kurs Export/Import. Genom att bilda en ekonomisk förening vill eleverna dels få möjlighet att lära sig hur en ekonomisk förening funge- rar, dels använda föreningen som en resurs för olika ekonomiska verk- samheter på gymnasiet. Allt från den egna kursens import/ exportverk- samhet till att vara en resurs för andra elevers småföretagande, för discon och t.ex. esteternas olika verksamheter. För att uppnå målsättningen önskar föreningen dels inreda och driva ett kontor, dels anlita konsulter såsom Kooperativ utveckling i m.fl. Kontaktperson: , tel. Vårdgymnasiet i , Omvårdnadsprogrammet Utveckla kooperativa verksamheter på gymnasieskolan avser 2 beslut Projektet skall genomföras inom Omvårdnadsprogrammet, årskurs 3, och har planerats av elever och lärare gemensamt. Tanken är att eleverna inom ordinarie kursprogram skall få kunskaper om den kooperativa idén, samverkanskunskap, ekonomi, marknadsföring, om- världsanalys m.m. Detta stämmer väl överens med de kursmål som ingår i programmet och som skall läsas under VT-98. Utifrån samhällsanalys, behovsstudie och idéarbete kommer eleverna att i projektform få utveckla ett kooperativt företag inom vård- och omsorgssektorn. Arbetet kommer att prövas, undersökas och ske i dialogform mellan brukare och berörda myndigheter. Fyra projektgrupper planeras och två av dessa bedöms kunna leda till kooperativa företag inom vård- och omsorgssektorn. Företagsidéerna kan följa med eleverna ut efter skolan och fortsätta att utvecklas. Kooperativ kommer att fortsätta stödja grupperna efter ordinarie utbildnings slut. En projektledningsgrupp kommer att bildas av skolans personal, elevrepresentanter och Kooperativ . Ett lokalt samarbete skall upprättas och en referensgrupp bildas med representanter från kommunen, , gymnasiet, vårdkooperativ/projekt (från andra kommuner), ideella organisationer och föreningar. En utomstående utvärderare kommer att kopplas till projektet. Kontaktperson: , tel. Värnhemsskolan Kooperativprojekt och design för år 2 av 3 Värnhemsskolan i har under tre terminer utvecklat en modell för en kooperativ verksamhet inom gymnasieskolans ram. är en syfabrik inom det estetiska programmet där eleverna i årskurs tre under gör sin arbetsplatsförlagda praktik. Fabriken syr dels för försäljning i en "fabriksbutik" inom skolan, dels för externa beställningar. Projektet har trots en del inkörningsproblem inneburit en markant utveckling för eleverna, som skolats i kooperativt företagande och ansvarstagande och därigenom stärkt sitt självförtroende. Skolan planerar fortsätta projektet under . Kooperativets stadgar har reviderats för att ta till vara den första periodens erfarenhet. Diskussioner pågår att bilda en fristående ekonomisk förening inom skolans ram. Kontaktperson: , tel. Värnhemsskolan Kooperativt utvecklingsprojekt och formgivning för år 2 av 3 Inom Estetiska programmet på Värnhemsskolan i planeras för en fortsatt utveckling av ett kooperativt projekt och formgivning. Projektet organiseras och genomförs av elever och lärare med handled- ning från Kooperativ utveckling i . Eleverna kommer att formge och producera egna alster. Eleverna skall lära sig att se helheten från idé till produkt, marknadsföring, försäljning och eventuellt återvinning. Äldre elever kommer att vara handledare till de yngre eleverna. Koope- rativet har en tydlig koppling till den ordinarie undervisningen avseende både konst- och formämnena samt till undervisning i ekonomi, svenska och samhällskunskap. två planerar aktiva lärare och elever inom projektet att försöka bilda en ekonomisk förening för att stärka den kooperativa målsättningen med projektet. Kontaktperson: , tel. förslag och visioner kring träd- gårdsodling, träningsträdgård och tillgänglig miljö skall tillsamman med och Re- habiliteringsmedicinska kliniken, framställa en bok kring planering och aktivt trädgårdsarbete. Boken skall innehålla idéer kring tillgängliga parker, hur man anpassar sin trädgård samt idéer till uppbyggnad av träningsträdgård för olika brukargrupper. Boken kommer att innehålla förberedelser för odling som underlättar arbetet och lämpligt urval av växter samt redskap, specialanpassningar och utrustning som gör det enkelt och möjligt för personer med olika funktionshinder att arbeta i sin trädgård. En tillgänglig kolonistuga med tillhörande trädgård skall presenteras (ingår i ). Boken vänder sig till brukare med olika funktionshinder, arbetsterapeuter, hortonomer och trädgårdsarkitekter samt kommuner och landsting med ansvar för rehabilitering och tillgänglig miljö. De trädgårdsböcker som redan finns tar inte hänsyn till den funktionshindrade odlaren. Kontaktperson: , tel. () Projekt för att öka tillgängligheten för hörselskadade Förbundet vill, utifrån en framtagen mall/checklista, i var och en av landets residensstäder göra nedslag och kontrollera hörselskadades möj- ligheter att vara delaktiga i offentliga och publika verksamheter. Invente- ringen skall göras av lokala föreningsmedlemmar som tillsammans med en representant från varje länsförening skall besöka biografer, länsteatrar, konsertsalar, Folkets hus, bibliotek, kyrkor och församlingssalar, kom- munfullmäktiges sammanträdeslokaler, centralstationer, busstationer m.m. Inventerarna skall ges kunskaper i hörselskadekunskap, lagar om tillgänglighet, hörselteknisk utrustning och mikrofonteknik och ges kun- skap i hur kan medverka. Resultatet av inventeringen samman- ställs och skall ligga till grund för förbundets fortsatta arbete. När inven- teringen gjorts markeras/kryssas för på en särskild skylt hur pass till- gänglig lokalen är och anges ett namn (lokal föreningsmedlem) som man kan kontakta om något inte fungerar. T-slingesymbolen skall finnas kvar. Kontaktperson: , tel. Neurologiskt () i , Ett trappsteg kan vara skillnaden mellan obe- roende och beroende I har en samverkansgrupp bildats för att arbeta med tillgäng- lighetsfrågor. Medlemmar kommer från DHR och NHR, kommunens handikappkonsulent och bostadsanpassningsbidragshandläggare samt arbetsterapeuter m.fl. Gruppen har fungerat och kun- nat konstatera att det är svårt att komma in tillräckligt tidigt i proces- sen.NHR skall tillsammans med övriga i den bildade arbetsgruppen iden- tifiera de miljöer i stadens centrum som inte är tillgängliga och arbeta för ökad tillgänglighet genom kunskap och information om funktionshindra- des behov. Åtgärdsförslag skall arbetas fram. Kontaktperson: , tel. () Utveckling av teckenspråkig social service- och äldreomsorgscenter för döva för år 2 av 3 Ett projekt där och Dövas Pensio- närsråd tillsammans med kommunerna , /, /och och berörda dövföreningar skall bygga upp en modell för teckenspråkig social omsorg och service i vilket äldreom- sorgscenter för döva ingår. I denna omsorg skall ingå rådgivning och allmän social service, hemtjänst, kurativa insatser och även boende för äldre döva. I berörda kommuner finns dövskolor vilket i sin tur medfört stora dövföreningar. De lokala föreningarna skall medverka och delta som konsulter i uppbyggnaden av sådana center. Kontaktperson: , tel. i VÅLD som underhållning/ Ondska, Rädsla, Våld på Film! för år 3 av 3 Stockholmsavdelningen av Folkets Bio Biograf har satsat på filmpedagogik för och med barn och ungdomar. Inom ramen för satsningen "Tittarmakt mot våld" bedriver föreningen ett treårigt projekt. Stöd beviljades för "Våld som underhållning", som i första hand vände sig till högstadie-, gymnasie- och folkhögskole- ungdomar. Inom ramen för utvärderingen av Tittarmaktsatsningen etable- rade Stockholmsavdelningen av ett samarbete med projekt- ledare från Folkuniversitet, som arbetat med barn på mellanstadiet. För utvecklades därefter pedagogiken genom att före- ningen vände sig till mellanstadieelever med projektet , Våld på Film! Föreningen söker nu stöd för det tredje och till en vidareutveckling av projektet , Våld bl.a. genom att även vända sig till ungdomar i årskurs 7. Kontaktperson: , tel. Föreningen och Media Projektet och Media för år 3 av 3 Föreningen och Media bedriver inom ramen för den särskilda satsningen "Tittarmakt mot medievåld" verksamhet med och för ungdomar inom mediaområdet. Ungdomarna har utbildats i mediafrågor med fokus på våldsskildringar och har sedan fått chans att informera vi- dare och därmed påverka andra ungdomars attityder och beredskap. Fö- reningen har hittat ett arbetssätt som engagerar "tuffa ungdomar" att uti- från diskussioner kring populära actionfilmer utveckla ett språk och en begreppsapparat för att hantera svåra känslor. Metoden har uppmärk- sammats utanför och projektledaren efterfrågas som föreläsare och inspiratör runt om i . För att fortsätta utvecklingen av ung- domarna i projektet planeras utbildningar och seminarier. Föreningens ungdomar har också informerat och varit aktiva utanför . Kontaktperson: , tel. Studiefrämjandet i Tittarmakt mot mediavåld se analysera skapa för år 3 av 3 Studiefrämjandet i har genomfört av ett 3-årigt projekt inom satsningen "Tittarmakt mot mediavåld". Projektet syftar till att tillsammans med ungdomar se, analysera och skapa media för att med ökade kunskaper och insikter förebygga skadliga effekter av vålds- skildringar i film eller andra rörliga bilder. Samarbete sker med organi- sationslivet (främst Hem och skola). två har projektet komp- letterats med temakvällar i skolan med föräldrar till de barn som under fått temadagar på skoltid. Detta har varit mycket framgångs- rikt och föreningen kommer under det sista projektåret att ännu mer ut- veckla samarbetet med Hem och skolaföreningarna. Kontaktperson: , tel. Ung kultur () /Film om den unga kulturen i är en nystartad före- ning som har valt att i detta projekt samarbeta med Fritidsgården som drivs av ABF. Fritidsgården söker bidrag för att producera en dokumen- tär med syftet att påverka politiker och ansvariga i kommunen att lyssna på ungdomar. Beslutsfattare, debattörer i ungdomsfrågor och ungdomar från andra ungdomsorganisationer inbjuds till en kulturdag för att diskutera villkoren för ung kultur i kommunen. Kulturdagen är planerad att äga rum i teater. Kontaktperson: , tel. Kulturdag (natt) Genom ungdomssamordnaren i kommun söker två ungdomar bi- drag för att göra en film om den unga kulturen samt arrangera en ung- kulturdag. Intervjuer och filminspelning sker i de miljöer där ungdomar vanligen träffas t.ex. på stan, kaféer och i skolan. Syftet med filmen är att beskriva vad det lokala kulturlivet har att erbjuda unga människor och visa vad ungdomar själva tycker att kultur är. Med filmen som diskus- sionsunderlag anordnas en kulturdag med politiker, representanter från alla förvaltningar i kommunen och ungdomar. Kulturdagen kommer att äga rum . Kontaktperson: , tel. Domarhagsskolan Film om den unga kulturen Tjugo gymnasieelever arbetar med flera projekt vars syfte är att sprida idéer om hur ungdomars egen kultur skall få större utrymme i kom- munens verksamhet. Som en del i detta arbete planerar eleverna att be- söka andra kommuner för att ta del av bra exempel på vad kommunen kan göra för ungdomar. Politiker och allmänheten inbjuds till en kulturdag där förslagen presenteras och diskuteras. En film kommer att spelas in och man får i den följa arbetet samt debatten på kulturdagen. Kontaktperson: , tel. Föreningen om den unga kulturen Föreningen är en ideell förening som driver ett kulturcentrum, , för unga i . Föreningen ansöker om bidrag för att producera två filmer vars syfte är att visa den ungdomskultur som finns i , . Den ena filmen bygger främst på intervjuer med ungdomar och i den andra filmen skildras hur ungdomar själva för- bereder och genomför en kulturfestival. Till ungdomskulturdagen inbjuds lärare, politiker, representanter för organisationer samt beslutsfattare från kommunen och stadsdelsnämnderna. Kulturdagen är planerad till december månad. Kontaktperson: , tel. Stjärnan om den unga kulturen Föreningen fungerar som en paraplyorganisation för föreningar och ung- domar i . Verksamheten består främst av musikcafé, ungdomsdans, konserter, filmvisning och teater. Ungdomar aktiva i före- ningen söker bidrag för att med filmen som medel skildra kultur- och fritidslivet i . I den planerade filmen får vi följa två ung- domar i deras vardag och genom dem skildras vilka möjligheter som finns för tjejer respektive killar och vems intressen som blir mest tillgo- dosedda. Politiker, ungdomar och allmänheten möts därefter till en kul- turdag ägnad åt diskussion om villkoren för den unga kulturen i kommu- nen. Kulturdagen äger rum på Ungdomshuset Stjärnan i . Kontaktperson: , tel. Kultur och om den unga kulturen Föreningen är en kooperativ sammanslutning av enskilda, föreningar, organisationer och kommunala verksamheter i eller med anknytning till Brickebacken-Gällersta kommundel. Mycket av föreningens verksamhet bedrivs på ideell basis. Föreningen söker bidrag inom den särskilda sats- ningen Ungkulturdagar . Åtta ungdomar från videogruppen i föreningen kommer till att börja med att ägna sig åt undersökande arbete om kultur för ungdomar i åldern . Därefter intervjuas och filmas både ung- domar och ansvariga för ungdomsfrågor. Materialet presenteras på en kulturdag som planeras äga rum . Tjänstemän i kommunen med ansvar för ungdomsfrågor diskuterar tillsammans med ungdomar. Kontaktperson: , tel. om den unga kulturen Club är en lokal kulturförening med barn-, ungdoms- och vuxenverksamhet. Tre ungdomar från föreningen kommer att med hjälp av Film i producera en film om ungdomskultur. Det totala utbudet av kultur för ungdomar i kommun dokumenteras och ungdomar, föräldrar, lärare, personal på ungdomsgårdar, tjänstemän och politiker intervjuas om kulturlivet för ungdomar. Filmen blir underlag för en debatt mellan politiker och ungdomar kring ung kultur i kommun på en kulturdag . Filmen kommer även att visas och diskuteras i andra sammanhang. Kontaktperson: , tel. Ljusta Aktivitets Centrum Film om den unga kulturen Ljusta Aktivitets Centrum (LAC) är ett kooperativ med en till stora delar ideell verksamhet som bl.a. inbegriper fritidsgårdsverksamhet, när-post, kafé och sporthall. Två unga personer inom LAC planerar att göra en dokumentärfilm på med syfte att belysa de positiva och nega- tiva kultursatsningarna i . Personer som har påverkat och har möjlighet att påverka framtida ungdomssatsningar kommer att intervjuas och ungdomarna filmas i den miljön de vanligen träffas. Filmen kommer även att skildra vad ungdomar anser behöver göras för dem inom kul- turområdet. arrangeras en kulturdag som inleds med ett kulturprogram där lokala förmågor uppträder och därefter blir det film- visning som sedan följs av en debatt med politiker, tjänstemän och ung- domar. Kontaktperson: , tel.