prop · GM031 · 1999-01-01 00:00:00 — - Situationen för de hemlösa har försvårats och regeringen vill i samarbete med kommuner och ideella organisationer satsa resurser och vidta åtgärder för att förbättra situationen för de hemlösa. Regeringen föreslår att det 2001 anslås för att förbättra de hemlösas situation. - I enlighet med tidigare beslut höjs biståndet till av BNI år av BNI . Regeringen föreslår nu att biståndet höjs med ytterligare 1999. Jämställdhet har återigen blivit utsedd av FN till världens mest jämställda land. För att skall fortsätta vara det krävs en aktiv jämställdhetspolitik. Kvinnor och män skall ges samma möjlighet att arbeta och försörja sig. har inte råd att misshushålla med de mänskliga resurserna. Därför skall både kvinnors och mäns erfarenhet och kunskap tillvaratas. Könsbetingade löneskillnader mellan män och kvinnor bör tas bort. - tillförs för att stärka arbetet med att utöva tillsyn över de delar av jämställdhetslagen som rör löneskillnader mellan kvinnor och män. - kommer att tillföras mer resurser för att vidareutveckla lönestatistiken och för att ta fram nödvändigt statistiskt underlag för jämställdhetsbokslut. SCB kommer dessutom att ges i uppdrag att göra en ny nationell tidsanvändningsstudie. - Utredningen om jämställdhetslagen kommer att ges tilläggsdirektiv, så att utredningen kan analysera frågor som hänger samman med arbetsvärdering. - Regeringen avser att uppdra åt sina myndigheter att än mer aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor, inklusive frågor om lika lön för lika och likvärdigt arbete. - Regeringen avser dessutom att genomföra en rad andra åtgärder för att öka jämställdheten: olika åtgärder kommer att vidtas för att underlätta för män att delta i jämställdhetsarbetet, arbetet med att motverka våld mot kvinnor kommer fortsatt att prioriteras, en utredning tillsätts för att se hur kvinnors historia m.m. behandlas på museerna, kvinnokonferensens handlingsprogram ses över m.m.. Regeringen avser att redovisa hur jämställdhetspolitiken utvecklats. Miljö och svenskt näringsliv skall gå i spetsen för en utveckling mot ekologisk hållbarhet. - Regeringen föreslår en kraftig förstärkning av resurserna för skydd av naturområden, främst skogsområden, för att bevara den biologiska mångfalden. Resurserna föreslås öka med sammanlagt 2001. - Regeringen föreslog i samband med den ekonomiska vårpropositionen att mer resurser även skulle tillföras för naturvårdsavtal och biotopskydd i skog samt för rådgivning och information till skogsbrukare. För dessa ändamål föreslås en resursförstärkning med totalt 2001. - Regeringen föreslår att resurser tillförs för marksanering och inventering av behoven av marksanering genom att ett nytt anslag anvisas. Totalt föreslås för treårsperioden 2001. - Sanering av mark och vatten skall även fortsättningsvis kunna ges stöd inom ramen för de lokala investeringsprogrammen. De lokala investeringsprogrammen bör vidgas till att omfatta stöd för allergisanerande åtgärder i bebyggelsen som genomförs i samband med de ombyggnadsåtgärder som regelverket ger möjlighet att stödja. - Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med göra en samlad bedömning av miljöforskningen av . Utgångspunkten skall därvid vara att den samlade miljöforskningen skall stärkas. - En arbetsgrupp tillsätts inom för att följa , och arbete med att upprätta miljöjusterade nationalräkenskaper. - Regeringen avser att ekonomiska vårproposition presentera gröna nyckeltal. 1.5 Regeringens politik för 2000- talet skall ta steget in i det nya seklet med tillförsikt och optimism. skall vara ett land som kännetecknas av framtidstro och stolthet. Politiken för att stärka skall prägla regeringens arbete . I den ekonomiska vårpropositionen presenterade regeringen en offensiv för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning. Sex områden lyftes fram: Kunskap och kompetens. Delaktighet i informationssamhället. Hållbara ett föregångsland. Ett för alla. Dessa områden är strategiska delar i en framtidsinriktad politik. intåg i nästa årtusende skall tas med en politik för full sysselsättning, hög tillväxt, bättre utbildning, god välfärd och god miljö. För sysselsättningen föreslås ett konkret mål för . Regeringen överväger att sätta upp mål även för de andra områdena. Full sysselsättning Regeringen har satt upp som mål att den öppna arbetslösheten skall halveras till . Därefter är målet full sysselsättning. har goda erfarenheter av att precisera och kvantifiera mål för den ekonomiska politiken. Två mål som starkt bidragit till den snabba saneringen av statsfinanserna och den positiva ränteutvecklingen är målen för inflationen och för de offentliga finanserna. I och med att den öppna arbetslösheten sjunker finns det skäl att förlänga tidsperspektivet och höja ambitionen. För att befästa och ytterligare förstärka den goda utvecklingen föreslår regeringen därför att det befintliga målet för arbetslösheten kompletteras med ett nytt mål för sysselsättningen. Regeringens förslag: Andelen sysselsatta av befolkningen skall öka från år . Därigenom minskar behovet av sociala ersättningar. Strategin för att uppnå full sysselsättning bygger på att kunniga människor, ett gott företagsklimat och en omställning till ekologisk hållbarhet stärker . I en stabil makroekonomisk miljö skall kvaliteten på och tillgången till skola, vård och omsorg förbättras. Detta bidrar till att möjliggöra ett högt arbetskraftsdeltagande för både kvinnor och män. Den positiva utveckling som har skett på arbetsmarknaden med 60 000 nya jobb måste fortsätta . De flesta av dessa jobb måste komma i den privata sektorn. Med mindre utgifter för arbetslösheten och högre inkomster från sysselsättningen kan de offentliga utgifterna i högre grad användas till välfärdens kärna skola, vård och omsorg och till andra framtidsinriktade områden, t.ex. för utbildning och forskning var av befolkningen reguljärt sysselsatta. Denna andel skall öka till fram och komma både kvinnor och män till del. Detta motsvarar ungefär 375 000 nya arbetstillfällen , eller i genomsnitt närmare 55 000 nya arbetstillfällen . Som en konsekvens av ökad sysselsättning, utbildning, rehabilitering och de andra aktiva åtgärder, kommer personer som försörjs genom sociala bidrag och ersättningar att kunna återgå till arbete. Därigenom reduceras behovet av försörjning genom dessa system med ungefär 240 000 personer , eller i genomsnitt ca 35 000 personer . Regeringen avser även i fortsättningen att regelbundet följa upp målen för arbetslöshet och sysselsättning. Regeringen avser att i samband med ekonomiska vårproposition återkomma med förslag som förstärker möjligheterna att uppnå målet. I bilaga 4, Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet , redovisas bakgrunden och de tekniska beräkningar som har legat till grund för sysselsättningsmålet. Hög tillväxt Mycket tyder på att står inför en period med god tillväxt. Därmed förskjuts fokus i den ekonomiska politiken. Huvuduppgiften blir nu att förena en kraftig sysselsättningsökning med fortsatt låg inflation. Målet för sysselsättningen kan uppnås med en genomsnittlig årlig tillväxt på . Därmed skulle den sammanlagda produktionen vara större än förra årets. Det är viktigt att tillväxten är förenlig med en ekologiskt hållbar utveckling. För att detta skall var möjligt måste den ekonomiska politiken lägga en stabil grund: Priserna skall vara stabila. Därmed kan räntorna förbli låga vilket befrämjar investeringar och framtidstro. Om inflationen tillåts att ta fart kommer räntorna att stiga, vilket sänker investeringstakten och resulterar i ett lägre kapacitetstak och därmed lägre tillväxt och sysselsättning. Arbets- och kompetenslinjen skall stärkas. Det innebär att arbete, aktiva åtgärder och utbildning skall prioriteras. Det måste löna sig att ta ett jobb. Marginaleffekterna bör minskas för den som går från arbetslöshet till jobb. Arbetsmarknadspolitikens omställning från höga volymer i åtgärder till en tillväxtfrämjande inriktning måste ytterligare påskyndas. Lönebildningen måste fungera väl. Den öppna arbetslösheten beräknas nå under slutet av . Detta kräver dock att löneökningarna även vid en väsentligt lägre arbetslöshet än dagens håller sig på den låga nivå som arbetsmarknadens parter har antagit. Företagsklimatet skall vara gott. skall vara ett land som kännetecknas av ett gott och stabilt företagsklimat både för små och stora företag. Skatterna skall vara utformade så att företagande och expansion gynnas. Reserveringsmöjligheterna har förstärkts för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Lättnaden i ägarbeskattningen av onoterade aktier har utvidgats. Kvittningsrätten för reaförluster på onoterade aktier har utvidgats. Det skall bli lättare att få tag i riskkapital. Småföretagsperspektivet måste än mer sättas i fokus. Reglerna skall förenklas. Avdragsreglerna för pensionskostnader, beskattningen av personaloptioner och avdraget för pensionssparande för enskilda näringsidkare har förenklats. skall vara ett land för alla. Alla som bor i skall garanteras samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter oavsett bakgrund eller etnisk tillhörighet. I en internationaliserad värld har ett land med internationell befolkning en fördel. Att ta till vara denna fördel blir en av det kommande seklets stora utmaningar. Av central betydelse är att ge goda kunskaper i det svenska språket från tidig ålder. Därför har regeringen föreslagit betydande resurser för att underlätta för kommunerna att erbjuda förskola till barn i storstädernas utsatta bostadsområden. Syftet är att förbättra barns integrationsmöjligheter i samhället. Alla skall med in i informationssamhället. skall bibehålla och förstärka sin position som en ledande IT-nation. Alla elever skall ges kunskaper och möjligheter att använda datorer som ett modernt informationsverktyg. Regeringen föreslog i den ekonomiska vårpropositionen att avsätts 2001 för särskilda insatser inom IT, varvid tyngdpunkten, , läggs på skolan. skall spela en aktiv roll EU. I samarbete med andra länder skall föra en politik för ökad sysselsättning, ekonomisk tillväxt, ekologisk hållbarhet, rättvis fördelning, ökad jämställdhet och levande demokrati. Det är en modern politik för det kommande seklet. Med fler medlemmar kan Europeiska unionens grundläggande syfte fred, demokrati och ekonomisk utveckling främjas ytterligare. En särskild satsning för att vidareutveckla samarbetet mellan och genomförs . skall spela en aktiv roll i . Vårt närområde har förutsättningar att bli en av viktigaste tillväxtregioner , vilket skulle få stor betydelse för tillväxt och sysselsättning i . En strategi för hur bör verka för att främja denna utveckling tas fram i samarbete med näringslivet. För att lyfta fram betydelse har avsatts i den s.k. Östersjömiljarden. Verksamheten har varit framgångsrik och bör fortsätta. Därför har regeringen föreslagit att ytterligare tillförs . Välfärd Den generella välfärdspolitikens huvuduppgift är att på en gång öka rättvisan och bana väg för en dynamisk utveckling, genom att skapa trygghet i förändringen. En väl fungerande välfärdspolitik innebär trygga människor som vågar satsa på utveckling och framtiden. Kraven på välfärdssystemen kommer att öka framöver, bl.a. som en följd av ett växande antal äldre och barn i skolåldrarna. Genom en god ekonomisk tillväxt och en effektivare resursanvändning skall välfärden förbättras och en jämn inkomstfördelning garanteras. Förbättringarna i förskolan, skolan och de sociala verksamheterna skall redovisas regelbundet avseende kvalitet och tillgänglighet, inklusive jämförelser med andra länder. Skolan, vården och omsorgen skall prioriteras. Skola, vård och omsorg tillförs i jämförelse med ökade statsbidrag om 1999, och 2001. Sysselsättningen i den offentliga sektorn kommer som en följd av detta att öka med ca 10 000 personer . Pensionerna skall höjas. Regeringen föreslår i budgeten ökade resurser till pensionärerna genom att pensionen skall beräknas utifrån ett oreducerat prisbasbelopp. Dessutom föreslås en höjning av bostadstillägget till de sämst ställda pensionärerna. Även morgondagens pensionärer skall tillförsäkras en robust och bra pension. Pensionsreformen ligger fast. Barnfamiljerna skall gynnas. Barnfamiljer har till stor del fått känna av den försämrade samhällsekonomin . Regeringen föreslår därför en höjning av barnbidraget i två etapper. eftersträvar dessutom regeringen att när det parlamentariska läget så medger införa en maxtaxa för barnomsorg så att barnomsorgsavgifterna sänks. Människor skall känna trygghet mot brott. Det uppnås främst genom en effektiv brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet och genom att respekten för lag och rätt upprätthålls. Tryggheten fordrar ett väl fungerande rättsväsende. Moderniseringen av rättsväsendet skall prioriteras. Bättre utbildning Utbildning är nyckeln till långsiktig tillväxt och ökad sysselsättning. Den är avgörande för individers möjligheter till ett rikt liv, både i och utanför arbetslivet som medborgare och konsument. Utbildning bidrar till att öka kvinnors och mäns möjligheter att förbättra sina inkomster och anpassa sig till de förändringar som äger rum i såväl arbetslivet som i samhället i stort. Förskolan lägger grunden. Den långsiktiga strävan är att förskolan bör vara en del av det generella välfärdssystemet. skall bli än bättre. Varje ung människa som lämnar utan tillräckliga kunskaper är ett misslyckande. En bättre skola kräver resurser men också väl fungerande uppföljnings-, utvärderings och kvalitetsutvecklingssystem. Därför tillförs den kommunala sektorn betydande resurser och . genomför regeringen ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Antalet gymnasieutbildade måste öka. En utbildning på gymnasienivå är oftast ett minimikrav på arbetsmarknaden. Allt fler jobb kräver högre kompetens. En gymnasieutbildning är dessutom ett första steg till högre studier. Därför måste kvaliteten och flexibiliteten i gymnasieskolan öka så att alla ungdomar får en reell chans att fullfölja sina studier. För att motverka att kvinnor och män slås ut till följd av för låg utbildning, har vi i genomfört en bred satsning på utbildning i vuxen ålder. Detta sker både i form av reguljär utbildning, och i form av den mer yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Utbyggnaden av högskolor och universitet skall fortsätta. Hela skall ta steget in i 2000- talet med kunskap och kompetens. Antalet studenter inom civilingenjörs-, högskoleingenjörs- samt naturvetarutbildningen kommer särskilt att öka. Genom att de mindre och medelstora högskolorna byggts ut och förstärkts med fasta forskningsresurser blir de allt starkare krafter även för den regionala utvecklingen. Vissa högskolor omvandlas till universitet. skall vara en ledande forskningsnation. Universitet och högskolor skall ges goda förutsättningar att också fortsättningsvis göra till en ledande forskningsnation. Forskningen har inte bara ett egenvärde. Forskning och högre utbildning hör samman. En utbyggnad av forskningsresurserna skapar också möjligheter att långsiktigt säkerställa kvalitet i utbildningen. ett ekologiskt föregångsland skall som en pådrivande kraft och ett föregångsland visa att en utveckling mot ekologisk hållbarhet kan förenas med en hög och uthållig ekonomisk tillväxt. dominerad av industrialiseringen medförde tillväxten i produktionen ofta att utsläpp av miljöfarliga ämnen och användning av energi och andra resurser ökade. Under har detta samband mellan produktionstillväxt och effekterna på miljön luckrats upp. För ett antal miljöstörningar har utvecklingen till och med vänts så att belastningen minskat. Denna utveckling skall fortsätta och förstärkas. För att etablera ett positivt samband mellan hög tillväxt och ekologisk hållbarhet skall stor vikt läggas vid att välja de åtgärder som ger störst nytta i förhållande till kostnaderna och som förstärker de marknadskrafter som redan styr mot en ökad miljöhänsyn. skall vara ett ekologiskt föregångsland. skall vara en pådrivande kraft för ekologiskt hållbar utveckling. Genom att ligga steget före kan få ökad konkurrenskraft och bli ett bättre land att leva i. Det gynnar både dagens och framtidens generationer. 1.6 Rättvisa skatter Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Att bygga en stabil välfärd på lånade pengar är i längden omöjligt. Ofinansierade utgifter utgör inget annat än en beskattning av framtida generationer. Skattehöjningar har därför spelat en viktig roll i saneringen av de offentliga finanserna. Den formella skattekvoten, skatter som andel av BNP, beräknas nå sin högsta nivå för att sedan falla. Den egentliga skattekvoten är ett sätt att visa att ett underskott egentligen inte är något annat än uppskjutna skattehöjningar. Den egentliga skattekvoten definieras som skatterna plus det offentliga underskottet som andel av BNP. Den egentliga skattekvoten var som högst 1993 då den uppgick till av BNP. har den fallit och beräknas den hamna på av BNP. Diagram 1.5 Den egentliga skattekvoten Procent av BNP Skatter för rättvisa Skattepolitiken medverkar till att minska klyftorna i samhället. har ett i en internationell jämförelse högt skatteuttag. möjligheter att upprätthålla ett relativt högt skatteuttag handlar i första hand om hur medborgarna värderar den välfärd som skatterna finansierar. All internationell erfarenhet visar att en dåligt fungerande välfärd urholkar skattemoralen. Ett stort problem är att en stor del av skatteintäkterna används till att betala räntor på statsskulden. Det är en av orsakerna till att avbetalningar på statsskulden utgör en viktig del av regeringens ekonomiska politik. Till följd av den goda ekonomiska utvecklingen och genom den påbörjade amorteringen på den offentliga skulden beräknas statens ränteutgifter sjunka snabbt . Det kan skapa ett utrymme för vissa förändringar i skattesystemet . Regeringen kommer därför att bjuda in partier till överläggningar om skattepolitikens framtida inriktning. Det är angeläget att redan nu sätta igång en diskussion om hur framför allt kapital- och inkomstbeskattningen skall vara utformade på lång sikt. En utgångspunkt bör vara att skattesystemet fortfarande skall vara enkelt, likformigt, med låga skattesatser och breda skattebaser. För att tillföra låg- och medelinkomsttagarna mer köpkraft föreslår regeringen en tillfällig skattereduktion. Reduktionen utgör som mest och trappas ned för inkomster . Det innebär att reduktionen är borta vid en årsinkomst på . Diagram 1.6 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP Svenska skatter i ett internationellt perspektiv Internationaliseringen ställer ökade krav på skattepolitiken. Med en ökad internationalisering följer att det blir allt svårare att beskatta skattebaser som är lättrörliga. verkar därför inom EU för gemensamma direktiv för framför allt kapitalbeskattningen och energibeskattningen. Inget land tjänar på att alla länder försöker bjuda under varandra för att locka till sig skattebaser. En viktig utgångspunkt för är att direktiven fortfarande skall ge medlemsländerna handlingsfrihet att utforma sina egna skatteregler. Företagsbeskattningen En rad åtgärder inom skatteområdet har vidtagits för att förbättra förutsättningarna för företagsamhet. De två viktigaste exemplen är beskattningen av onoterade bolag som har sänkts med och socialavgifterna som har sänkts med för främst små och medelstora företag. Ett annat prioriterat område har varit förenklingar. Regeringen avser att under det närmaste året föreslå att de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag med några få undantag slopas och ersätts med allmänna regler. Den av regeringen tillsatta kommer att redovisa ett förslag till kontantredovisning för mindre tjänsteföretag. Miljöbeskattningen Flera utredningar som rör energi- och miljöbeskattningen har presenterats . Dessutom pågår beredningen av EG- kommissionens förslag om ett nytt energiskattedirektiv. För att få en konsekvent och likformig beskattning har regeringen strävat efter att behandla de olika förslagen i ett sammanhang. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag till ett nytt energiskattesystem. Fastighetsskatten är en viktig del i finansieringen av välfärden. höjdes fastighetsskatten från av taxeringsvärdet. Höjningen var en viktig del i saneringen av de offentliga finanserna. Sedan fastighetsskatten höjdes har räntorna fallit med räntefallet har således givit villaägaren med ett normalt villalån 15 gånger mer än vad höjningen av fastighetsskatten innebar. har fastighetsskatten återgått till den tidigare nivån, dvs sänkts från av taxeringsvärdet. Hyresgästerna har inte på samma sätt som villaägarna fått del av räntefallet . Regeringen föreslår därför att fastighetsskatten för hyreshus temporärt sänks från . Regeringen förväntar sig att den lägre skattenivån omsätts i lägre hyror och avgifter. En parlamentarisk utredning har fått i uppdrag att se över fastighetsbeskattningen och föreslå en rättvisare utformning av fastighetsskatten. En särskilt viktig fråga är hur man skall åstadkomma en lättnad för permanent boende i attraktiva kust- och skärgårdsområden. I avvaktan på att utredningens analys blir klar avser regeringen att frysa taxeringsvärdena nivå även för . 1.7 Fördelningspolitiken Grunden för en rättvis fördelningspolitik är ökad sysselsättning, sunda statsfinanser och en stabil ekonomi. Genom budgetsaneringen och den ekonomiska politiken har grunden därmed lagts för en offensiv och långsiktig politik som skapar rättvisa genom tillväxt, sysselsättning och utbildning. Målet om överskott i statsfinanserna är därför avgörande för en rättvis fördelning mellan generationerna. Barnen och ungdomarna hör till de grupper som träffats hårdast av den ekonomiska krisen och arbetslösheten. Om vi inte betalar av på den stora statsskulden vältras kostnaderna över på framtida generationer. När antalet äldre ökar kraftigt under 2000- talet kommer resurskraven att växa ytterligare. Den viktigaste rättvisefrågan är därför att varje generation måste betala för sin del av välfärden. Den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden ger både en jämnare fördelning av inkomster och bättre resurser för att stödja dem som har sämst möjligheter till arbete. Spridningen i arbetsinkomster är den viktigaste orsaken till inkomstklyftor och låg ekonomisk standard. Att sysselsättningsmålet uppnås är därför avgörande för att långsiktigt skall kunna behålla en inkomstfördelning som är en av världens jämnaste. Den största fördelningspolitiska orättvisan finns mellan dem som saknar jobb och dem som har ett arbete. Den goda ekonomiska utvecklingen måste utnyttjas så att personer som har svårt att få ett arbete nu får en fast förankring på arbetsmarknaden. Det gäller t.ex. många funktionshindrade och invandrare. Eftersom efterfrågan på högutbildad arbetskraft är betydligt större än den på lågutbildad, är regeringens utbildningssatsning av stor betydelse för fördelningspolitiken. , de extra pengarna till skolan, utbyggnaden av universitet och högskolor är bara några exempel på vad som har gjorts och görs för att stärka utbildningen. Åtgärder för att öka och förbättra utbildningen är således inte bara viktiga för att öka den långsiktiga ekonomiska tillväxten. De är också motiverade ur en fördelningspolitisk synvinkel. En jämnt fördelad kunskap och kompetens bidrar till utjämning av löner och sysselsättning och därmed också till en jämnare fördelning av inkomsterna. Alla har fått göra stora uppoffringar under den ekonomiska krisen och budgetsaneringen. När underskotten nu har vänts till överskott finns det ekonomiskt utrymme, med bibehållna överskott, att förbättra stödet till barnfamiljer och pensionärer. Fördelningseffekterna av förslagen i budgetpropositionen har en mycket gynnsam fördelningsprofil (diagram 1.7). Beräkningen visar de direkta effekterna av förslagen om skattereduktion för arbetsinkomster, slopad reducering av prisbasbelopp vid beräkning av pensioner, höjda bostadstillägg till pensionärer och sänkt fastighetsskatt för hyresbostäder och bostadsrätter.