prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — 3000 Inkomster av försåld egendom Inkomsttyp Inkomster av försåld egendom omfattar realkapitalpåverkande inkomster, vilka staten erhåller i utbyte för en motprestation. I statsbudgeten beräknades inkomster av försåld egendom uppgå till . Tabell 5.12 Inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom Miljoner kronor Inkomsttyp/ inkomsthuvudgrupp Utfall-SB 3000 Inkomster av försåld egendom 15 802 15 001 11 227 -3 774 3100 Inkomster av försålda byggnader och maskiner 34 0 68 68 3200 Övriga inkomter av markförsäljning 0 1 0 -1 3300 Övriga in- komster av försåld egendom 15 768 15 000 11 160 -3 840 uppgick inkomsterna till , vilket är en minskning med jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. Minskningen förklaras av uteblivna försäljningar. Inkomsttitel Övriga inkomster av försåld egendom uppgick till . Av detta utfall svarar den nu avvecklade Delpensionsfonden för och för . Utöver det levererade levererat in till följd av att en revers på motsvarande belopp inlösts. 4000 Återbetalning av lån Till återbetalning av lån inräknas återbetalningar till statliga utlåningsorgan som erhåller medel från staten och som inte har rättigheten att teckna sig för skulder genemot andra än staten. Exkluderade är finansiella institutioner som åtager sig inlåning eller insättningar. De flesta inkomsttitlar under inkomsttypen Återbetalning av lån har sin motsvarighet under inkomsthuvudgruppen 2300 Ränteinkomster. Det beror på att såväl ränteinkomster som återbetalning härrör från samma utlåning. Tabell 5.13 Inkomsttyp 4000 Återbetalning av lån Miljoner kronor Inkomsttyp/ inkomsthuvudgrupp Utfall-SB 4000 Återbetalning av lån 3 163 2 690 2 889 199 4100 Återbetalning av näringslån 261 173 186 13 4300 Återbetalning av studielån 2 485 2 388 2 464 77 4500 Återbetalning av övriga lån 417 129 238 109 uppgick inkomsterna till , vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten. Utfallet på inkomsttitel Återbetalning av studiemedel uppgick till . Det är en ökning motsvarande jämfört med statsbudgeten. finansieras studielånen utanför statsbudgeten och återbetalningarna redovisas under posten nettoutlåning m.m. Inkomsttitel Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med vad som beräknades i statsbudgeten. Inkomsttitel Återbetalning av övriga lån uppgick för till , vilket är en ökning med . Ökningen förklaras till största delen av en amortering från kommun. 5000 Kalkylmässiga inkomster Under inkomsttypen redovisas avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter, netto. Tabell 5.14 Inkomsttyp 5000 Kalkylmässiga inkomster Miljoner kronor Inkomsttyp/ inkomsthuvudgrupp Utfall-SB 5000 kalkylmässiga inkomster 6 839 5 337 5 165 -172 5100 Avskrivningar och amorteringar 2 608 1 504 1 188 -317 5200 Statliga pensionsavgifter 4 231 3 833 3 977 144 uppgick inkomsterna till , vilket är en minskning motsvarande jämfört med vad som beräknades i statsbudgeten. 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomsttyp Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från den Europeiska gemenskapens jordbruksfond, fiskefond, regionalfond, socialfond och bidrag för transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EU. Tabell 5.15 Inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU Miljoner kronor Inkomsttyp/ inkomsthuvudgrupp Utfall-SB 6000 Bidrag m.m. från EU 8 228 10 979 9 613 -1 366 6100 Bidrag från 6 634 7 565 7 246 -319 6200 Bidrag från 176 9 5 -4 6300 Bidrag från 612 700 451 -249 6400 Bidrag från 668 2 621 1 671 -950 6500 Bidrag till transeuropeiska nätverk 94 53 145 91 6900 Övriga bidrag från EU 44 30 95 65 uppgick inkomsterna till , vilket är en minskning med jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. Inkomsthuvudgruppen Bidrag från uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. En viktig förklaring till differensen är att medelsbehovet för exportbidrag för jordbruksprodukter blev lägre än beräknat. Medelsbehovet för detta är svårt att beräkna till följd av flera svårkontrollerbara och oförutsägbara faktorer, bl.a. skördeutfall. Inkomsttitel Bidrag från uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med vad som beräknades i statsbudgeten. En förklaring till differensen är att inkomster inte rekvirerats från EU i den utsträckning som planerats. Det i sin tur beror på att projekt inte påbörjats i den utsträckning som planerats. Samma förklaring som hänförs till ovan nämnda skillnad gäller även för inkomsttyp Bidrag från . 7000 Extraordinära medel från EU betalar medlemsavgift till den Europeiska gemenskapen. Medlemsförhandlingarna resulterade bl.a. i att ett s.k. infasningsbelopp skall återbetalats 1998. Tabell 5.16 Inkomsttyp 7000 Extraordinära medel från EU Miljoner kronor Inkomsttyp/ inkomsthuvudgrupp Utfall-SB 7000 Extraordinära medel från EU 657 270 275 6 7100 Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten 657 270 275 6 uppgick inkomsterna till , vilket är en ökning med jämfört med vad som budgeterades i statsbudgeten. Inkomsterna har följt den fastlagda återbetalningsplanen med en successiv avtrappning för att helt upphöra. Den sista återbetalningen på inkomsttitel Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten gjordes . Sammanlagt har fått tillbaka på denna inkomsttitel sedan EU-inträdet . 5.4 Statsbudgetens utgifter Utgifterna på statbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar, Kassamässig korrigering och nettoutlåning på statsbudgetens utgiftssida. Som framgår av tabell 5.18 uppgick utfallet för statsbudgetens utgifter till . Det är högre än vad som ursprungligen budgeterades. På tilläggsbudget tillfördes och utfallet blev därmed högre än totalt anvisade medel. Jämfört med ökade utgifterna med . Utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med . Anslaget Generellt statsbidrag till kommuner och landsting svarade för av denna ökning. Vidare ökade utgiftsområde 15 Studiestöd med ca främst beroende på att anslaget Vuxenstudiestöd ökade med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ökade med ca främst p.g.a. högre utgifter på anslaget Sjukpenning och rehabilitering. Den sista större ökningen härrör från nettoutlåning som blev ca högre 1998 jämfört med . Den viktigaste förklaringen är att utfall tillgodoräknades tre större inbetalningar från Venantius, och . I tabell 5.18 framgår avvikelser per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten. Utfallet för de 27 utgiftsområdena är högre än budgeterat. För utgiftsområdena 6 Totalförsvar, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 22 Kommunikationer, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor och 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen är utfallet mer än högre än anvisat på statsbudgeten. Två utgiftsområden, utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, redovisar utfall som underskrider budgeterade belopp i statsbudgeten med mer än . Diagram 5.6 Större avvikelser jämfört med statsbudgeten, avvikelser större än 1 mdkr Miljarder kronor I tabell 5.18 redovisas också avvikelser jämfört med totalt anvisade medel, (dvs. medel anvisade på statsbudget och tilläggsbudget). En större förbrukning än anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer, anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen genom särskilt beslut medgivet ett överskridande. Indragningar Enligt 8 § lagen om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har regeringen beslutat om indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt . Ett fåtal indragningar svarar för större delen av detta belopp. I tabell 5.17 redovisas samtliga indragningar som är större än . Dessa större indragningar, 9 stycken, summerar till och svarar för av det totalt indragna beloppet . En stor del av det indragna beloppet avser indragning av anslagssparande . Den största indragningen uppgår till och avser anslaget Bidraget till arbetslöshetsersättning. Det av regeringen indragna beloppet avser anslagssparandet från . Vidare har regeringen i regleringsbrev beslutat om indragningar på av anslagssparandet för anslaget Räntebidrag m.m. Den tredje större indragningen har gjorts för anslaget Föräldraförsäkring och uppgår till . Indragningen förklaras av att anslagssparandet översteg det maximalt tillåtna anslagssparandet. Tabell 5.17 Indragningar 1998, större än Miljoner kronor Utgiftsområde/anslag Uo13 A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning 2 302 Uo18 A2 Räntebidrag m.m. 2 211 Uo12 A2 Föräldraförsäkring 2 100 Uo14 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 875 Uo15 A3 Vuxenstudiestöd m.m. 400 Uo14 A3 Särskilda åtg. för arbetshandikappade 255 Uo 5 B1 Bidrag till vissa int. organisationer 183 Uo6 95/96 04F2 ÖCB: Industriella åtgärder 141 Uo16 93/94 08G1 Inredn./utrustn. av lokaler 111 Summa större indragningar 8 578 Andel av totala indragningar Medgivna överskridanden Enligt 6 § andra stycket lagen om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. har lämnat ett sådant bemyndigande . har regeringen medgett att anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m, under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, överskrids med . Regeringen beslutade att höja anslagskrediten för anslaget till , men då utgifterna för sjukpenningen ökade kraftigt , blev det nödvändigt för regeringen att medge ett överskridande. Vidare har under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostad och byggande medgetts att anslaget Bonusränta för ungdomsbosparande överskrids med . Med anledning av kostnader för avvecklingen av avtalet med har regeringen också medgett att anslaget Transportstöd till , under utgiftsområde 22 Kommunikationer, överskrids med . I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget Räntor på statsskulden . Utfallet blev , vilket är högre än vad som budgeterades. Därmed har det direkt till anslaget kopplade bemyndigande som gett regeringen utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att regeringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtagande. I nästa avsnitt redovisas utfallet per utgiftsområde och de större avvikelserna mot statsbudgeten och tilldelade medel kommenteras på anslagsnivå. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer och ramöverföringsbelopp, anvisade medel på stats- och tilläggsbudget, medgivna överskridanden samt indragningar. I bilaga 4 redovisas utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt avvikelser bl.a. jämfört med statsbudgeten. Tabell 5.18 Statsbudgetens utgifter Utfall Avvikelse mot stats- budget Avvikelse mot totalt anvisat Uo 1 3 977 19 3 996 4 328 351 332 Uo 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2 063 -21 2 -82 -61 Uo 3 och uppbörd 5 662 24 5 686 5 864 202 178 Uo 4 Rättsväsendet 21 Uo 5 och internationell samverkan 2 811 -1 2 810 2 638 -173 -172 Uo 6 Totalförsvar 41 244 100 41 344 42 399 1 155 1 055 Uo 7 Internationellt bistånd 11 434 0 11 434 11 479 45 45 Uo 8 Invandrare och flyktingar 3 864 366 4 230 4 186 322 -44 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 22 500 254 22 754 23 124 624 370 Uo 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 37 192 0 37 192 39 685 2 493 2 493 Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62 701 0 62 701 62 684 -17 -17 Uo 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 35 814 0 35 814 35 910 96 96 Uo 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 42 723 -4 238 38 485 37 331 -5 392 -1 154 Uo 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 47 542 -81 47 461 47 668 126 207 Uo 15 Studiestöd 21 334 -60 21 274 21 919 585 645 Uo 16 Utbildning och universitetsforskning 27 051 196 27 247 27 737 686 490 Uo 17 Kultur, media, trossamfund och fritid 7 335 0 7 335 7 342 7 7 Uo 18 Samhällsplanering, bostadsförs. och byggande 22 826 366 23 192 22 371 -455 -821 Uo 19 Regional utjämning och utveckling 3 605 0 3 605 3 437 -168 -168 Uo 20 Allmän miljö- och naturvård 1 178 62 1 240 1 372 194 132 Uo 21 Energi 1 583 428 2 011 867 -716 -1 144 Uo 22 Kommunikationer 24 101 -2 24 099 27 348 3 247 3 249 Uo 23 Jord-o skogsbruk,fiske med anslutande näringar 13 726 6 13 732 11 836 -1 890 -1 896 Uo 24 Näringsliv 2 698 20 2 718 2 777 79 59 Uo 25 Allmänna bidrag till kommuner 93 -515 Uo 26 Statsskuldsräntor m.m. 109 125 0 109 125 113 405 4 280 4 280 Uo 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 19 645 0 19 645 21 210 1 565 1 565 Minskning av anslagsbehållningar 5 000 0 5 000 0 -5 0001 -5 0001 Summa utgiftsområden 692 815 1 774 694 589 699 094 6 278 4 504 Kassamässig korrigering 0 0 0 386 386 386 nettoutlåning -1 843 0 -1 843 -2 828 -985 -985 Summa statsbudgetens utgifter 690 972 1 774 692 746 696 652 5 680 3 906 5.4.1 Utgifter per utgiftsområde Utgiftsområde 1 Utgiftsområdet omfattar statschefen, och dess ombudsmän samt regeringen. Vidare ingår bl.a. presstöd, partistöd och vissa centrala myndigheter. Tabell 5.19 Uo 1 Miljoner kronor Versksamhets- område Utfall 1997 Utfall-SB Statschfen 73 72 0 70 -2 och dess ombudsmän 823 956 0 913 -43 Regeringen m.m. 2 301 2 222 19 2 615 393 Centrala myndigheter 46 47 0 46 -1 Mediefrågor 667 679 0 684 5 Summa Uo 1 3 910 3 977 19 4 328 352 1 SB= statsbudgeten TB= tilläggsbudget 1 och 2 Utfallet uppgick till , vilket är en ökning med eller jämfört med statsbudgeten. Avvikelsen härrör framför allt från verksamhetsområdet m.m. där anslaget m.m. förklarar större delen av differensen. Utfallet för detta anslag blev högre än totalt anvisade medel, vilket finansierades med anslagssparande . Utgifterna för äldreanslaget från /96 Samarbete och utveckling inom blev , vilket medförde en utgående reservation om . I förhållande till utgiftsområdets totalt tilldelade medel, som uppgick till , var förbrukningen lägre. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning Utgiftsområdet innefattar ett tiotal centrala myndigheter och nämnder, kostnader för upplåning och låneförvaltning samt revisorer. Dessutom ingår vissa tidsbegränsade åtaganden. Tabell 5.20 Uo 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall-SB Centrala myndigheter m.m. 1 505 1 856 -1 1 393 -464 Tidsbegränsade åtgärder 983 190 -20 573 383 revisorer 17 17 0 15 -2 Summa Uo 2 2 504 2 063 -21 1 981 -82 Utgifterna för utgiftsområdet blev . Det är lägre än anvisat på statsbudgeten. Jämfört med har utgifterna minskat med , främst beroende på att det sista kapitaltillskottet till Europeiska investeringsbanken, som uppgick till , gjordes . Det lägre utfallet i förhållande till statsbudgeten för verksamhetsområdet myndigheter m.m., förklaras till största delen av att utfallet för anslaget RGK: Kostnader för upplåning och låneförvaltning blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken till att utfallet blev lägre än budgeterat är bl.a. att utgifterna för upplåningen på den institutionella marknaden har minskat och att provisionerna vid upplåning på hushållsmarknaden har minskat på grund av allemanssparandets upphörande. Avvikelser gentemot statsbudgeten återfinns även inom verksamhetsområdet åtgärder. Utfallet som uppgick till var högre än anvisat på statsbudgeten. Avvikelsen förklaras främst av att förbrukades på äldreanslaget Investeringar i infrastruktur på svensk finansmarknad. Detta äldreanslag har finansierat statens köp av aktier i . Köpesumman uppgick till . Totalt tilldelade medel uppgick till , vilket är lägre än utfallet. Utgiftsområde 3 och uppbörd I utgiftsområdet ingår , Skattemyndigheterna samt . Tabell 5.21 Uo 3 och uppbörd Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Statsb udget och 5 735 5 662 24 5 864 201 Summa Uo 3 5 735 5 662 24 5 864 201 uppgick utgifterna till . Utfallet blev därmed högre än statsbudgeten. Störst avvikelse uppvisar anslagen Skattemyndigheterna och , som tillsammans ökade med jämfört med statsbudgeten. Ökningen förklaras framför allt av senareläggning av skatteförvaltningens IT-planer , gjorda pensionsåtaganden, förberedelser för regionalisering och inrättande av skattekriminalenheter. Överskridandet täcktes genom att anslagssparande från tidigare budgetår utnyttjades. I förhållande till totalt tilldelade medel var utfallet lägre. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Utgiftsområdet omfattar i huvudsak polisväsendet, åklagarväsendet, domsstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndigheterna samt övrig verksamhet inom rättsväsendet vilket till största delen avser rättshjälpen. Tabell 5.22 Uo 4 Rättsväsendet Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Polisväsendet 11 337 11 474 46 11 289 -185 Åklagarväsend et 660 815 0 741 -74 Domstolsväsen det mm 2 954 2 979 11 3 063 84 Kriminalvården 3 816 3 376 12 3 866 490 Kronofogdemyn dig- heterna 1 271 1 284 0 1 303 19 Övrig verksamhet 1 122 1106 17 1 151 44 Summa Uo 4 21 160 21 uppgick utgifterna till , vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten. På tilläggsbudget tillfördes utgiftsområdet . Utfallet blev därmed högre än totalt anvisade medel. Avvikelsen förklaras främst av att utfallet för anslaget Kriminalvården blev högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget budgeterades lågt för att det ingående anslagssparandet, som uppgick till , skulle utnyttjas. Vidare redovisar anslaget en större avvikelse. Utfallet för anslaget blev lägre än anvisade medel på statsbudgeten. I förhållande till totalt tilldelade medel inom hela utgiftsområdet var utfallet lägre. Utgiftsområde 5 och inter- nationell samverkan Utgiftsområdet innehåller förvaltningsutgifter för med utlandsmyndigheter samt bidrag till vissa internationella organisationer, bl.a. och FN. Vidare ingår information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor som omfattar strategisk exportkontroll och europainformation. Tabell 5.23 Uo 5 och int. samverkan Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Utrikesförvaltnin gen m.m. 1 662 1 763 0 1 821 57 Int. organisa- tioner 652 906 -1 679 -227 Info. om i utlandet 69 61 0 61 0 Nedrustning och säkerhetspol. frågor 56 57 0 57 0 Övriga utrikespol. frågor 37 24 0 20 -4 Summa Uo 5 2 476 2 811 -1 2 638 -173 Utfallet uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades på statsbudgeten. Skillnaden förklaras framför allt av att förbrukningen för anslaget Bidrag till vissa internationella organisationer blev lägre än budgeterat. Till stor del beror den lägre anslagsbelastningen på att utgifterna för det obligatoriska bidraget till FN:s fredsbevarande operationer har minskat men också till viss del på valutakursförändringar. Totalt tilldelade medel för hela utgiftsområdet uppgick till , vilket blev lägre än utfallet. Utgiftsområde 6 Totalförsvar Under utgiftsområdet finansieras det militära och civila försvaret, nämnder samt stödverksamhet till militärt och civilt försvar. Tabell 5.24 Uo 6 Totalförsvar Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Militärt försvar 37 475 37 204 150 38 626 1 422 Vissa funktioner civila försvaret 2 153 2 589 -50 2 365 -223 Kustbevakning en och nämnder m.m. 419 484 0 443 -41 Stödverksamhe t 932 968 0 965 -3 Summa Uo 6 40 978 41 244 100 42 399 1 155 I statsbudgeten för anvisades . Utfallet blev vilket är högre än budgeterat. Avvikelsen förklaras framför allt av att utfallet för anslaget Försvarsmakten blev högre än anvisat på statsbudgeten. Den högre förbrukningen inom anslaget täcktes genom att både anslagssparande och anslagskredit utnyttjades. Orsaken till utnyttjandet av anslagskrediten var att av det ingående ramöverföringsbeloppet stod till regeringens disposition . De medel som stod till regeringens disposition framgår inte enligt anslagsnomenklaturen för . redovisas dessa medel under äldreanslaget Försvarsmakten. vidtogs åtgärder för att förskjuta vissa materielkostnader till som annars hade belastat anslaget Försvarsmakten . Dessa materielförskjutningar uppgick totalt till . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete med och samarbete med . Tabell 5.25 Uo 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Int. samarbete 11 470 10 624 0 10 790 166 Samarbete med 670 811 0 689 -122 Summa Uo 7 12 139 11 434 0 11 479 44 Utfallet blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. I förhållande till totalt tilldelade medel, som uppgick till , var utfallet 7,4 miljarder kronorlägre. Skillnaden mellan utgiftsområdets totalt tilldelade medel och förbrukning förklaras framförallt av att utfallen för anslagen Biståndsverksamhet och Samarbete med blev 5,7 respektive lägre än totalt tilldelade medel . Vid utgången av uppgick utgiftsområdets anslagssparande till . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor bl.a. rörande mottagande av asylsökande. Vidare finansieras arbetet med invandrares integration i , t.ex. utgifter för kommunersättningar vid flyktingmottagande. Tabell 5.26 Uo 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Migrationspolitik 1 966 1 748 92 1 823 75 Invandrares integration 1 617 2 116 274 2 363 247 Summa Uo 8 3 583 3 864 366 4 186 322 Under förbrukades inom utgiftsområdet vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. Skillnaden härrör främst från anslagen Mottagande av asylsökande och Kommunersättningar från asylsökande där utfallen blev 198 respektive högre än anvisade medel på statsbudgeten. Orsaken till överskridandet är dels att kommunerna har tagit emot fler flyktingar än väntat, dels att antalet personer i mottagningssystemet för asylsökande har blivit högre än vad som antogs i samband med statsbudgeten. Överskridandet täcktes genom att utgiftsområdet tillfördes på tilläggsbudget, delvis finansierat genom att anslagen Migrationspolitiska åtgärder och Utresor för avvisade och utvisade minskade. Totalt tilldelade medel uppgick till . Utfallet blev därmed lägre . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorg t.ex. bidrag till läkemedelsförmånen, utgifter för flertalet myndigheter under , bidrag till organisationer bl.a. till WHO, vissa stimulans- och utvecklingsbidrag inom det sociala området samt stöd till sektorsforskning. Tabell 5.27 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Hälso- och sjukvård 17 323 16 387 0 17 148 760 Äldre och funktionshindrad e personer 5 643 4 961 250 4 821 -140 Åtg. f barn, soc. behandl., alkohol /narkotika politik 778 680 4 675 -4 377 370 0 378 8 Stöd till forskn. 98 102 0 102 0 Summa Uo 9 24 218 22 500 254 23 124 624 Utgifterna uppgick till . Utfallet blev därmed högre jämfört med anvisade medel på statsbudgeten. Avvikelsen härrör framför allt från verksamhetsområdet och sjukvård där anslaget Sjukvårdsförmåner överskred budgeterade medel med till följd av ökade tandvårdsutgifter. Även anslaget Bidrag till läkemedelsförmånen överskred budgeterade medel med . De högre utgifterna för dessa anslag täcktes genom ianspråktagande av anslagskrediterna. Utgifterna för anslaget Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket var lägre än anvisade medel i statsbudgeten. De lägre utgifterna beror framför allt på att hjälpbehovet (antalet personer och antalet assistanstimmar) inte har ökat i den takt som antogs i statsbudgeten. På tilläggsbudget tillfördes utgiftsområdet varav 250 miljoner avsåg anslaget Bidrag till äldrebostäder m.m. Ingående anslagsbehållningar inom utgiftsområdet uppgick till . Totalt tilldelade medel för uppgick till , vilket var mer än utgiftsområdets förbrukning .