prop · GM0362 · 1999-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslår även viss begränsning i möjligheten för försäkringsgivaren att friskriva sig från ersättningen för skador som normalt täcks av andra försäkringar Bidrag till reparation av fukt- och mögelskador i småhus I frågan om fortsatt behov av statligt ekonomiskt stöd för att avhjälpa fukt- och mögelskador i småhus konstaterar utredningen att det alltjämt föreligger ett stort behov av sådant stöd för att komma till rätta med problem i hus som inte omfattas av småhusgaranti. Eftersom i princip alla hus byggda omfattas av sådana garantier finns inte anledning att ändra regeln att endast hus byggda före det året kan komma ifråga för stöd. Mot bakgrund av att fel som orsakar fukt- och mögelskador av det slag som omfattas ofta inte blir påtagliga förrän omkring har gått, även om de kan uppdagas tidigare, föreslår utredningen att möjligheten att söka stöd bör finnas kvar under ytterligare en fyraårsperiod. Utredningen konstaterar att hanteringsordningen av skadeärenden i sak fungerar mycket bra vid småhusskadenämnden (fonden för fukt- och mögelskador i småhus) och att den i sak bör vara densamma . Utredningen konstaterar vidare att reglerna om självrisk för sökandena är sådana att allt färre som behöver hjälp kommer i åtnjutande av sådan. Utredningen föreslår därför att stödreglerna förbättras och förenklas. I korthet bör gälla att sökanden alltid själv skall svara för åtgärdskostnad upp till ett basbelopp. Är kostnaden större för att få huset att fungera tillfredsställande som bostad, föreslår utredningen att bidrag lämnas med hälften av åtgärdskostnaden, dock att sökanden alltid svarar för ett basbelopp. En förenkling av stödreglerna enligt förslaget medför att en ökad tillströmning av ärenden kommer att kunna hanteras med den personal som finns Förteckning över remissinstanser till betänkandet Byggkvalitet för framtiden , , Södra Roslags tingsrätt, i , i , i , Social- styrelsen, Arbetarskyddsstyrelsen, , Finansinspektio- nen, och statens historiska muséer, , , , , , Fonden för fukt- och mögelskador, , , , , , /, Ingenjörsvetenskaps- , i , i , i , i , stad, , , , kommun, kommun, , , för kvalitet, SIQ, Byggstandardiseringen, bolag, , , , , , , Sveriges Bostadsrättsföreningars , , , , , , , , Vi i , , AB Bostadsgaranti, , Arkitekt- och Ingenjörsföretagen, , , Föreningen , Byggentreprenörerna, SBUF, Industrins Byggmaterialgrupp, FUNKIS-kansli, Föreningen c/o , , , , Mäklarsam- fundet, (), (), (), Kylentrepre- nörernas förening (KYL), i , Platt- sättnings (), Plåtslageriernas Riksför- bund, , Svenska Byggingenjö- rers (), VVS-Installatörerna (VVS), Föreningen och byggnadsnämndssekreterare, , , , , , , , Betong och ballast certifiering AB BBC, Kungl. Sammanfattning av förslagen i (1997:9) Utvärdering av ändringar i byggregleringen: Byggkontrollen I den föreliggande rapporten föreslår : att bygganmälan inte ska behövas för mindre tillbyggnader, vissa ändringar av en- och tvåbostadshus samt uppförande av komplementbyggnader till en- och tvåbostadshus. (3.4.3) att bygganmälan inte ska behövas för att anordna, uppföra och ändra upplag och materialgårdar, murar och plank, parkeringsplatser utomhus samt begravningsplatser. (4.1.1) att bygganmälan införs när byggnader tas i anspråk eller inreds helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål än det för vilket byggnaderna senast har använts. (4.1.1) att ges större möjlighet att avstå från byggsamråd och kontrollplan och därmed också från kvalitetsansvarig då nämnden bedömer detta vara obehövligt utifrån allmänna intressen. (4.1.1) att den utförda projekteringen också ska tas upp till behandling under samrådet. (4.2.2 att lagtexten (9 kap. 6 §) om utsättning av byggnad blir tydligare. (3.4.3) att en kontrollplan alltid ska upprättas efter ett byggsamråd och att den kvalitetsansvarige ska se till att byggherrens dokumenterade egenkontroll som berör samhällskraven har utförts och dokumenterats på ett tillfredsställande sätt. (4.3.1) att den kvalitetsansvariges närvaroplikt vid kontroller och besiktningar alltid ska framgå av kontrollplanen. (4.4.6) att möjlighet att kräva byggnadsritningar för arkivering även gäller om det är av särskild betydelse vid framtida ändringsåtgärder. (4.3.5) att en anmälningspliktig åtgärd som inte är bygglovpliktig senast ska vara färdigställd efter dagen för bygganmälan. (4.1.4) att byggherren blir skyldig att göra en slutanmälan i både bygganmälningsärenden och bygglovärenden utan anmälningsplikt. Byggherren ska i denna slutanmälan också intyga att den utförda åtgärden överensstämmer med givet bygglov. (4.6.3) att den särskilda avgiften höjs till lägst och högst . Den särskilda avgiften ska också kunna tas ut om byggherren underlåter att göra en sådan slutanmälan som föreslås i punkten ovan. (4.8.2) att ges möjlighet att utöka bygglovplikten för inre åtgärder i särskilt värdefulla byggnader. (4.2.3) att rubriken till 9 kap. ändras så att den bättre överensstämmer med innehållet i kapitlet. (3.2.3) att i enlighet med utredningen (SOU 96:168) översyn av PBL och VA-lagen att en avgift för bygglov och bygganmälan m.m. får tas ut motsvarande kommunens självkostnad. (3.5.1) föreslår vidare i avsnitt 3.3.4 att i samråd med och länsstyrelserna får i uppdrag att utreda frågan om hur staten på bästa sätt kan samordna och utöva tillsyn över kommunernas handläggning av bygganmälningsärenden och över kommunernas tillsynsuppgift i samband med byggverksamhet. Förteckning över remissinstanser till (1997:9) Utvärdering av ändringar i byggregleringen: Byggkontrollen 1. Kammarrätten i 2. Kammarrätten i 3. och statens historiska muséer 5. i län 7. i Län 8. De till Lagrådet remitterade lagförslagen Förslag till lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. dels att 13 och 14 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 13 § skall utgå, dels att 1, 2, 4, 17 och 21 23 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag gäller tekniska egenskapskrav på byggnadsverk (byggnader och andra anläggningar) och byggprodukter. Med byggprodukt avses i lagen en produkt som är avsedd att stadigvarande ingå i ett byggnadsverk och som har betydelse för byggnadsverkets egenskaper i de avseenden som anges i 2 § första stycket 1 6. Med byggprodukt avses i lagen en produkt som är avsedd att stadigvarande ingå i ett byggnadsverk. 2 § som uppförs eller ändras skall, under förutsättning av normalt underhåll, under en ekonomiskt rimlig livslängd uppfylla väsentliga tekniska egenskapskrav i fråga om 1. bärförmåga, stadga och beständighet, 2. säkerhet i händelse av brand, 3. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, 4. säkerhet vid användning, 5. skydd mot buller, 6. energihushållning och värmeisolering, 7. lämplighet för avsett ändamål, 8. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, och 9. hushållning med vatten och avfall. De tekniska egenskapskraven skall iakttas med beaktande av de varsamhetskrav som finns i 3 kap. 10 14 §§ (1987:10). skall underhållas så att deras egenskaper i de hänseenden som avses i första stycket i huvudsak bevaras. skall underhållas så att deras egenskaper i de hänseenden som avses i första stycket i huvudsak bevaras. Anordningar som avser att tillgodose kraven i första stycket 2 4, 6 och 8 skall hållas i stånd. 2 a § Hissar i byggnader skall, även i andra fall än när byggnaden uppförs eller ändras, ha det ut- förande och den utrustning som skäligen kan fordras för att de egenskapskrav på byggnadsverk som anges i 2 § skall uppfyllas. 4 § Byggprodukter skall vara lämpliga för avsedd användning för att få ingå i byggnadsverk. En byggprodukt är lämplig, om den har sådana egenskaper att det byggnadsverk i vilket den skall ingå, rätt projekterat och uppfört, kan uppfylla kraven enligt 2 § första stycket 1 6. Byggprodukter skall vara lämpliga för avsedd användning för att få ingå i byggnadsverk. En byggprodukt är lämplig, om den har sådana egenskaper att det byggnadsverk i vilket den skall ingå, rätt projekterat och uppfört, kan uppfylla kraven enligt 2 § första stycket 1 6, eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 22 §. 17 § Om den kommunala nämnd som avses i 16 § finner att funktionskontrollanten åsidosatt sina skyldigheter får nämnden besluta att en annan funktionskontrollant skall utses. Nämnden skall, i de fall funktionskontrollanten har riksbehörighet, anmäla sitt beslut till det organ som meddelat riksbehörigheten. Nämndens beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Nämndens beslut i dessa frågor eller i fråga om godkännande för viss kontroll enligt 16 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 21 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de närmare föreskrifter som behövs för att byggnadsverk skall uppfylla kraven enligt 2 § första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de närmare föreskrifter som behövs för att byggnadsverk skall uppfylla kraven enligt 2 och 2 a §§. 22 § För att uppfylla åtaganden enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet () får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter För att uppfylla internationella förpliktelser får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter 1. om krav på byggprodukter för att de enligt 4 § skall vara lämpliga för avsedd användning, 2. om bestyrkande av överens- stämmelse med gällande krav på byggprodukter, hissar och värmeanordningar, 3. om märkning av bygg- produkter, hissar och värmeanordningar som förutsättning för att de skall få släppas ut på marknaden och användas, och 4. om sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn till hälsa och säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om byggprodukternas överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik. 2. om bestyrkande av överens- stämmelse med gällande krav på byggprodukter, 3. om märkning av bygg- produkter som förutsättning för att de skall få släppas ut på marknaden och användas, 4. om sådana byggprodukter som är av mindre betydelse med hänsyn till hälsa och säkerhet och där tillverkaren har utfärdat en försäkran om byggprodukternas överensstämmelse med allmänt erkänd och tillämpad teknik, och 5. om förbud mot att på marknaden släppa ut bygg- produkter som inte uppfyller kravet på lämplighet enligt 4 §. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för kontroll av att föreskrifter utfärdade med stöd av 21 § följs och att sådana anordningar som avses i 13 § hålls i stånd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för kontroll av att föreskrifter utfärdade med stöd av 21 § följs. Denna lag träder i kraft då lagen (1977:484) med bemyndigande att meddela föreskrifter om hissar och andra lyft- eller transportanordningar m.m. upphör att gälla. Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § (1987:10) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 3 § Byggnader skall uppfylla de krav som anges i 2 § lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. i den utsträckning som följer av föreskrifter utfärdade med stöd av 21 § den lagen. Byggnader och hissar i byggnader skall uppfylla de krav som anges i 2 respektive 2 a §§ lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. i den utsträckning som följer av föreskrifter utfärdade med stöd av 21 § den lagen. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har rege- ringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m., 2. lag om ändring i (1987:10). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 2 a § Enligt paragrafen skall hissar i byggnader, även "i andra fall än när byggnaden uppförs eller ändras", ha det utförande och den utrustning som skäligen kan fordras för att de egenskapskrav på byggnadsverk som anges i 2 § skall uppfyllas. Det citerade uttrycket passar inte ihop med verbet "ha" och "i andra fall" anger illa att det är fråga om byggnadens permanenta tillstånd. I stället kan väljas lydelsen: "Hissar i byggnader skall, även när 2 § första stycket inte är tillämpligt, ha det utförande och den utrustning --- ". 4 och 22 §§ Enligt andra meningen i 4 § gäller nu att en byggprodukt är lämplig för avsedd användning, om den har sådana egenskaper att det byggnadsverk i vilket den skall ingå kan uppfylla kraven enligt 2 § första stycket 1-6. Häri inbegrips sålunda inte krav på handikappanpassning, som tas upp i punkten 8 i 2 § första stycket. Enligt 22 § 1 får föreskrifter meddelas om krav på byggprodukter för att de enligt 4 § skall vara lämpliga för avsedd användning. föreslås att i 4 § skall göras ett sådant tillägg att även krav enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 22 § kan uppfyllas. Tanken är att man därmed skall kunna få med krav på handikappanpass- ning men även andra krav som kan ställas på byggprodukter enligt EG- direktiv. Den föreslagna lösningen innebär emellertid ett cirkelresonemang. 22 § 1 hänvisar i fråga om lämplighetskravet till 4 § och 4 § hänvisar i samma hänseende till föreskrifter enligt 22 §. Detta kan inte anses tillåtet och kan inte antas leda till avsett resultat, eftersom föreskrifter enligt 22 § 1 inte kan gå utanför vad som finns reglerat i 4 § med undantag för sådana föreskrifter. Om man, som synes högst rimligt, vill införa krav om handikappanpassning av byggprodukter, bör en hänvisning också till punkten 8 i 2 § första stycket föras in i 4 §. Om även andra krav åsyftas kan möjligen hänvisningen till 4 § strykas i 22 § 1. Detta förefaller dock mindre lämpligt, eftersom det dels inte finns några materiella regler om vad lämplighetskravet kan avse detta kan dock accepteras eftersom en förutsättning är att det finns internationella åtaganden, främst EG- direktiv, i botten dels i punkten 7 i 2 § första stycket talas om lämplighet för avsett ändamål och man kan vilseledas att tro att övriga krav enligt nämnda lagrum inte kan läggas till grund för föreskrifter. Härtill kommer att motsvarande osäkerhet uppkommer angående innebörden av den föreslagna punkten 5, där i så fall också hänvisningen till 4 § borde strykas. Enligt Lagrådets mening talar övervägande skäl för det första alter- nativet. I så fall får 4 § ändras, om EG-krav medför behov av föreskrifter i andra ämnen. Det undandrar sig Lagrådets bedömning, om man redan nu kan i 4 § hänvisa även till punkterna 7 och 9 i 2 § första stycket eller med andra ord till kraven i första stycket i dess helhet. Förslaget till lag om ändring i 3 kap. 3 § Enligt förslaget skall byggnader "och hissar i byggnader" uppfylla de krav som anges i "2 respektive 2 a §§" lagen om tekniska egenskapskrav hos byggnadsverk, m. m. i den utsträckning som följer av föreskrifter utfärdade med stöd av 21 § i den lagen. Eftersom hissar anges särskilt frågar man sig om bestämmelserna i paragrafen inte omfattar andra anordningar som avses i byggnadsverkslagen (jfr den föreslagna 2 § tredje stycket andra meningen i den lagen). Om man å andra sidan tar med även sådana anordningar i förevarande paragraf kan detta påverka tolkningen av i övrigt. Hissar behöver inte omnämnas särskilt i paragrafen. Dessa liksom andra anordningar ingår i begreppet byggnader. Det är helt i sin ordning att säga att byggnader skall uppfylla kraven i 2 och 2 a §§ byggnadsverkslagen, varvid 2 a § ju bara gäller för hissar. Paragrafen bör därför inledas: "Byggnader skall uppfylla de krav som anges i 2 och 2 a §§ --- ". Sammanfattning av om det svenska hissbeståndet i förhållande till EG-rekommendationen Underhåll av hissar Krav på underhåll av hissar finns genom föreskrifter och råd i , BFS 1994:25 (omtryckt BFS 1995:3) avsnitten 2.1 och 2.2. Dessa föreskrifter och råd gäller skötsel och underhåll av alla existerande hissar oavsett deras installationstillfälle. I samband med påbörjade översyn av besiktningsintervallen för hissar och revidering av verkets föreskrifter, har en översyn även gjorts av kraven på skötsel och underhåll av hissar. Denna översyn torde leda till att kraven på skötsel och underhåll preciseras och att det införs kontroll av att tillfredsställande skötsel utförs. Enligt lever därför i detta avseende upp till rekommendation och det bedöms att inga ytterligare åtgärder behövs. De tio i rekommendation uppräknade åtgärderna Samtliga tio rekommenderade åtgärder är inte av säkerhetskaraktär i den meningen att de avser att förhindra fysiska skador. En del av åtgärderna berör även komforten och hälsan, och en åtgärd berör tillgängligheten för funktionshindrade personer. Till hälsoåtgärder har valt att även hänföra de risker som kan ge enbart psykiska skador. Vissa av de rekommenderade kraven uppfylls redan av svenska hissar. Kontroll av och eventuellt utbyte av korgens upphängningslinor (punkten 2) sker i samband med den återkommande besiktningen. Dagens krav på nya och befintliga hissar motsvarar den rekommenderade åtgärden att förse automatiskt stängande dörrar med detektorer för att hindra klämning av människor och djur (punkten 5). Ett förbud mot asbest finns i . Krav på utbyte av asbest (punkten 8) behövs således inte. Manöverenheterna både i korgen och på stannplanet är enligt svenska regler användbara och förståeliga för obeledsagade handikappade personer (punkten 4) utom för personer med nedsatt synförmåga. Rekommenderade åtgärder i sistnämnda hänseende behandlas därför i det följande. Följande rekommenderade krav uppfylls inte enligt de svenska reglerna. Dörrar i och våningsvisare inuti korgen (punkten 1) Kommissionen rekommenderar för hisskorgar som saknar korgdörr att dörrar och våningsvisare installeras i korgen. Dessa åtgärder kan betraktas som säkerhetsåtgärder som bl.a. förhindrar skador genom klämning av någon kroppsdel mellan hisskorg och schaktvägg. Installationen av våningsvisare är en följdåtgärd av att dörr installeras, eftersom man då inte längre ser vid vilket plan man befinner sig. Vid avsaknad av dörr på hisskorgen finns det risk för att vid färd klämma någon kroppsdel mellan korgöppningen och den förbirusande schaktväggen. Likaså finns risk för att fastna med fingrar eller skor i schaktdörrspringor eller ojämnheter i schaktväggen. Olyckor händer även vid transport av vagnar, möbler och dylikt genom att det transporterade föremålet hakar fast i schaktväggen och tippas uppåt bakåt. Om en person då står bakom föremålet, kläms personen mellan föremålet och den bakre korgväggen. Risken för denna typ av olycka har ökat genom den ökade återvinningen av papper på kontor och liknande lokaler. Detta återvinningspapper transporteras ofta i hissen i speciella behållarvagnar. Likaså händer det att personer tappar eller fastnar med ett föremål i springan mellan korg och schaktvägg. Inte så sällan tappar barn en leksak och försöker att snabbt rädda den från att försvinna i springan. I har flera sådana fall lett till att barnet har slagit huvudet i den förbirusande schaktväggen och brutit nacken. En annan risk är att barnet fastnar i springan med nyckeln som det har i ett snöre runt halsen. Det finns inte någon detaljerad olycksstatistik som exakt visar hur många olyckor som har orsakats av avsaknaden av korgdörr. Däremot vet man utifrån tidigare statistik att totala antalet dödsolyckor i samband med hissar är 0,5 fall . Utifrån tidigare statistik har fått fram att ca 0,1 dödsfall har orsakats av avsaknaden av korgdörr. Med hänsyn till den nämnda nya typen av olyckor i samband med transport av återvinningspapper kan förutses att 0,2 dödsfall kommer att orsakas av avsaknad av korgdörr . Antalet invaliditetsfall kan beräknas till två och lättare skador till 200 fall . finns vanligtvis följande skydd för att förebygga olyckor i samband med hissar utan korgdörr. Personhissar med en hastighet mellan 0,3 skall ha en rörlig säkerhetströskel vid korgöppningens golvkant och en rörlig takklaff i korgöppningens takkant. Tröskeln och klaffen skall hindra hissen från att starta eller stanna. Personhissar med en hastighet t.o.m. (lågfartshissar) och varupersonhissar har normalt vid korgöppningen ett fotocellskydd i stället för säkerhetströskeln. Detta skydd består av en eller flera sändare på ena sidan öppningen och en eller flera mottagare på den andra sidan. Dessutom finns en säkerhetsklaff i takkanten. Lågfartshissar bedöms inte behöva förses med en hissdörr. Dessa hissar hinner normalt stanna innan någon allvarlig personskada har uppstått. Antalet hissar i landet som kan vara aktuella för någon form av dörrlösning uppgår enligt till 49 000, varav 14 000 hissar med en märkhastighet på över och 35 000 hissar med en märkhastighet på . Kostnaderna för olika typer av dörrlösningar har av beräknats uppgå till följande belopp. "Bussdörr", dvs. en vikdörr av kompakttyp. Teleskopdörr, vid vilken de olika dörrpartierna teleskopiskt skjuts in i eller ut från varandra vid öppnandet respektive stängandet. Parskjutdörr, vilken består av två dörrhalvor som vid öppnandet skjuts isär. De olika dörrlösningarna passar olika bra för olika installationsförutsättningar. Genomsnittskostnaden kan enligt beräknas till per hiss. Till de angivna kostnaderna kommer en kostnad för automatiskt öppnande av schaktdörrarna vid stannplanen. Kostnaden för att förse stannplansdörrarna med automatik uppskattas av till 5 /plan. Sådan automatik är dock inte aktuell för alla hissar och för alla installationsplatser. Den monteras på schaktdörren om denna är en slagdörr och framför allt om hissen är belägen i t.ex. offentlig miljö eller används mycket av rörelsehindrade. Om man räknar med att de berörda byggnaderna i medeltal har fem plan och att en fjärdedel av de berörda hissarna kommer att förses med dörrautomatik, kommer kostnaden för en hissinstallation att uppgå till 6 . Genomsnittskostnaden för att förse en hiss med dörr och dörrautomatik har av beräknats till . Till de ovan nämnda hissarna bör läggas 3 000 5 000 varupersonhissar med två korgöppningar, vilka har en låg säkerhetsnivå på skyddet för korgdörröppningen. För dessa hissar räcker det med att fotocellskyddet för korgöppningen förbättras till dagens nivå. Kostnaden för detta kan enligt beräknas uppgå till per hiss, vilket innebär att totalkostnaden kan beräknas uppgå till 40 milj. kr. har beräknat kostnaderna med utgångspunkt från olika alternativ i fråga om omfattningen av åtgärder. I samtliga alternativ förutsätts att hissar med en hastighet t.o.m. lämnas utan åtgärd. Alternativ A Samtliga personhissar (49 000 st.) förses med dörrar och våningsvisare. Härtill kan komma montering av automatik för öppnande av schaktdörrarna vid stannplanen i en fjärdedel av hissarna. Vissa varupersonhissar (3 000 5 000 st.) förses med fotocellskydd. Alternativ B Hissar med en hastighet överstigande (14 000 st.) förses med dörrar och våningsvisare. Hissar med en hastighet av (35 000 st.) och vissa varupersonhissar förses med ett fotocellskydd vid dörröppningen. Säkerhetsnivån bör vara nästan lika hög med ett fotocellskydd i form av en heltäckande ljusridå i dörröppningen som med korgdörrar. Alternativ C Hissar med en hastighet av över förses med dörrar och våningsvisare. Vissa personvaruhissar förses med fotocellskydd.