prop · GM0355 · 1999-01-01 00:00:00 — För en närmare redovisning av dess innehåll hänvisas till prop. 1987/88:133. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr m.m. inledde sin verksamhet 1990. besökte kommittén , , , , , , , , , , , och . Mot bakgrund av de krav som följer med det utvidgade medlemsantalet diskuterar kommitténs ledamöter, parallellt med sina besök i medlemsländerna, framtida resursbehov och arbetsformer. De rapporter som avfattas är inte offentliga men kan offentliggöras om den berörda staten samtycker. Så har skett med den dokumentation som rör . De flesta länder som utsatts för granskning har accepterat att rapporterna offentliggörs. Rapporten från kommitténs besök i tillställdes . Den svar till kommittén har avlämnats. 4.1.3 Nationella minoriteter konvention om regionala språk eller minoritetsspråk, den s.k. språkstadgan , hade /99 ratificerats av åtta stater. Konventionen trädde i kraft . ramkonvention för skydd av nationella minoriteter trädde i kraft . Den hade /1999 ratificerats av 22 stater. antog riktlinjer för konventionsstaternas rapportering enligt språkstadgan respektive ramkonventionen. Vidare antogs interna procedurregler av den expertkommitté respektive den rådgivande kommitté, som skall bistå ministerkommittén med övervakningen av hur åtagandena enligt respektive konvention uppfylls. betänkanden (SOU 1997:192 och 193), som rekommenderar en svensk ratifikation av såväl språkstadgan som ramkonventionen, remissbehandlades och en proposition förbereds inom . 4.1.4 Kamp mot rasism och främlingsfientlighet Inom flera av verksamhetsgrenar bedrevs arbete för att motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Det gäller bl.a. områdena arbetsmarknad, socialpolitik, mänskliga rättigheter och migration. Huvudansvaret låg emellertid på kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI), som har ägnat mycket tid åt att utarbeta s.k. länderrapporter, dvs. redovisningar av situationen vad gäller rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering i skilda medlemsländer samt förslag till åtgärder för att förbättra förhållandena i varje enskilt land. Som nämnts i kapitel 4.1.1 har expertkommittén för utveckling av de mänskliga rättigheterna () på uppdrag av styrkommittén för mänskliga rättigheter fortsatt arbeta med frågan om en utvidgning av diskrimineringsförbudet i artikel 14 i . Uppdraget skall slutföras . 4.1.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män Att främja jämställdhet mellan kvinnor och män är en viktig del i arbete för demokrati och mänskliga rättigheter. för jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) sammanträdde två gånger . Expertgrupper under kommittén har behandlat bl.a.; rätten till fritt val när det gäller reproduktion, frågor om intolerans, rasism och jämställdhet mellan kvinnor och män, frågan om positiv särbehandling samt frågor om våld mot kvinnor och flickor. Gruppen för metodutveckling för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla områden, där deltog mycket aktivt, lämnade sin slutrapport . Kommittén beslutade att rapporten skulle ges en bred spridning och översättas till flera språk. Den skulle också ligga till grund för en konferens i ämnet planerad till i . hölls i , i samarbete med styrkommittén för massmediefrågor, ett seminarium om kvinnobilden i medierna. Ett informationsforum om åtgärder och metoder för att motverka våld i hemmen anordnades i . Vad gäller ett eventuellt tilläggsprotokoll till angående jämställdhet mellan kvinnor och män, hänvisas till avsnitt 4.1.1. 4.1.6 Sociala stadgan protokoll till den sociala stadgan om ett kollektivt klagomålsförfarande trädde i kraft efter att som femte stat ratificerat protokollet . Genom protokollet får vissa organisationer som ett komplement till det ordinarie övervakningsförfarandet rätt att anföra klagomål mot en stat för bristande genomförande av sina åtaganden. har även det ändrade rapporteringsförfarandet börjat tillämpas, vilket innebär att samtliga länders tillämpning av vissa artiklar granskas vid samma tillfälle. Jämförelserna mellan olika nationella situationer blir därmed lättare att göra. Genom tilläggsprotokollet om kollektiva klagomål och det ändrade rapporteringsförfarandet har övervakningen av sociala stadgan blivit mer effektiv. med tilläggsprotokollet ratificerade som första stat den reviderade sociala stadgan (prop. 1997/98:82). Flera länder som har undertecknat den reviderade stadgan har meddelat att de planerar en ratifikation för att markera . De tre ratifikationer som krävs för att den reviderade stadgan skall träda i kraft kommer således sannolikt att uppnås . har som tjugoandra stat ratificerat sociala stadga och den, eller den reviderade stadgan, har undertecknats av ytterligare sex stater. , som består av representanter för regeringarna i de länder som ratificerat stadgan, tar ställning till de slutsatser den oberoende expertkommittén presenterat efter granskning av ländernas rapporter om tillämpningen av stadgan. hade kritiserats av expertkommittén för förekomsten av organisationsklausuler i vissa kollektivavtal (artikel 5) och för avsaknad av domstolsprövning vid utvisning enligt terroristlagen (artikel 19:8). granskning ledde inte till någon åtgärd för del, eftersom det anfördes att regeringen genom dialog med parterna kommer att verka för att organisationsklausulerna tas bort samt att en kommitté utreder processuella förfaranden i utlänningsmål. beslöt föreslå rekommendationer riktade mot för brott mot artikel 7.1 (förekomsten av illegalt barnarbete), till för brott mot artikel 1.2 (förekomsten av tvångsarbete), till och för brott mot artikel 5 (förekomsten av organisationsklausuler), till för brott mot artikel 19.6 (16-års gräns vid familjeåterförening) och till för brott mot artiklarna 5 (organisationsklausuler), 6.2 (begränsning av förhandlingsrätten till vissa organisationer) samt artikel 19.8 (avsaknad av lagstadgad rätt att klaga på utvisningsbeslut). 4.1.7 för massmedier (CDMM) består av företrädare för samtliga medlemsstater i . Kommittén behandlar huvudsakligen förslag och rapporter som överlämnas från dess olika arbetsgrupper, expertkommittéer m.m. Kommittén behandlade ämnen som journalisters rätt till skydd av källor, mångfald i medierna, reglering av upphovsrätt till äldre arkivmaterial i television och radio, skydd för kulturarvet inom radio- och TV-sektorn m.m. En konvention förbereds om det sistnämnda området gemensamt med styrkommittén för kultursamarbete (CDCC) inom . En reviderad version av konventionen om gränsöverskridande television har antagits. Konventionen har därmed anpassats till EG-direktivet TV utan gränser . Förberedelser för en svensk ratifikation av konventionen har inletts. Förberedelser för nästa ministerkonferens 2000 i har påbörjats. deltog i följande kommittéer och arbetsgrupper under CDMM: - Kommittén om massmediekoncentration och mångfald (MM-CM). Kommittén utarbetade en rapport om mediekoncentration och mediestruktur i medlemsländerna samt ett förslag till rekommendation om åtgärder för att främja mångfald i medierna. En del av kommitténs arbete fortsätts inom den nya arbetsgruppen om mångfald i medierna (MM-S-PL) som tillsatts av CDMM. - Arbetsgruppen om medielagstiftning och mänskliga rättigheter (MM-S- HR). I arbetsgruppen pågår ett arbete med en rekommendation om journalisters rätt att skydda sina källor. 4.1.8 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor juridiska expertkommittés för asyl- och migrationsrättsliga frågor (CAHAR) arbete har även under detta år påverkats av utvidgning mot öst och de nya medlemsländernas problem. Det har därvid varit fortsatt viktigt för expertkommittén att för de nya länderna söka underlätta skapandet av en flykting- och migrationspolitik i enlighet med och andra internationella flyktingrättsliga principer. Av särskild betydelse är här expertkommitténs möjlighet att med som grund, utreda medlemsländernas behov av konform lagstiftning på asyl- och migrationsområdet, byggd på internationella flyktingrättsliga principer och med beaktande av vedertagna principer för mänskliga rättigheter. ingår i expertkommitténs byrå och framåt. utarbetade expertkommittén två rekommendationer. Den första, som antogs av ministerkommittén , gällde normer för rätten för nekad asylant att överklaga verkställighetsbeslut. Den andra, som antogs av ministerkommittén , gällde generella normer för träning och undervisning av tjänstemän som först kommer i kontakt med asylsökande. Därutöver har särskilt diskuterats och arbetsgrupper tillsatts angående generella normer för återvändande av asylsökande som nekats uppehållstillstånd, rätt till familjeåterförening för flyktingar och personer med tillfälligt uppehållstillstånd samt institutet tillfälligt uppehållstillstånd för personer som tvingats fly från sina hemländer. för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) har utarbetat ett förslag till rekommendation om att förhindra och minska förekomsten av statslöshet. Förslaget ansluter till konvention om medborgarskap. fortsätter sitt arbete med bl.a. frågor om missbruk av medborgarskapsregler, dubbelt medborgarskap samt samarbete och tekniskt bistånd i medborgarskapsfrågor. En europeisk konferens om medborgarskap arrangeras i . 4.1.9 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) höll två möten i , varvid de flesta av de aktiviteter som igångsattes fortsatte. Här kan nämnas förslaget till en ny konvention om regional självstyrelse, beskattningsrätt, finansiell skatteutjämning och beräknande av statsbidrag, lokala valsystem, hanteringen av egendom, förtroendevaldas ansvar, kollektivtrafik på landsbygden samt kommunernas roll som producent av social service. Den sistnämnda aktiviteten är också ett förarbete av temat för kommunministermötet i i . Som framgår under avsnittet om övervakning av medlemsstaternas åtaganden var den lokala demokratin i medlemsländerna föremål för kommitténs övervakning . Verksamheten inom den särskilda expertgruppen för gränsöverskridande samarbete (LR-R-CT) fortsatte. Expertgruppen avslutade arbetet med ett förslag till protokoll till den europeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan. Ett modellavtal för sådan samverkan har också diskuterats. Analyser har skett av omfattningen av samverkan i s.k. Euroregioner liksom av förutsättningarna för offentlig upphandling i gränsregioner. En studie om media på lokal och regional nivå i gränsområden pågår. beslöt , på ställföreträdarnivå, att anta förslag till protokoll nr 2 till den europeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan (SÖ 1991:23). beslöts att protokoll nr 2 skulle öppnas för undertecknande vid det 102:a ministerkommittémötet . Regeringen undertecknade protokollet (In98/958/KL). 4.1.10 för bioetik (CDBI) har haft två möten . Kommittén utarbetar f.n. inom ramen för olika arbetsgrupper förslag till fyra olika tilläggsprotokoll till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. Ett förslag till protokoll om organtransplantation har lämnats till ministerkommittén för beslut om inhämtande av yttranden från utomstående organisationer o.dyl. Arbetet med protokollet om forskning på människa kommer enligt planerna att slutföras . Därutöver pågår utarbetande av förslag till tilläggsprotokoll som gäller skyddet av embryot samt genetiska undersökningar. Arbetet i dessa båda grupper kommer att fortgå under . Kommittén har föreslagit mandat till ännu en arbetsgrupp, nämligen xenotransplantation (transplantation av djurorgan till människa). Ytterligare en arbetsgrupp har arbetat med förberedelserna för en bioteknikkonferens som skall hållas i , , . I kommitténs regi hölls en konferens för nationella etiska kommittéer i , . 4.1.11 för juridiskt samarbete (CDCJ) behandlade en rekommendation om skydd för hjälpbehövande vuxna och en rekommendation om Internet och skydd för privatlivet. Det fortlöpande arbetet med uppföljning av tillämpningen av konventioner och rekommendationer fortsatte. Bland annat granskades konvention om erkännande och verkställighet av avgöranden rörande vårdnad om barn samt om återställande av vård av barn. Samarbetet i en rad olika rättsfrågor under kommittén fortsatte i expertgrupper om familjerätt, förvaltningsrätt, rättsväsendets effektivitet, rättsdatafrågor, dataskydd, nationalitetsfrågor och korruption. Den fjärde europeiska familjerättskonferensen hölls i på temat Family Mediation in Europe . Vid möte med styrkommittén för frågor om brottslighet (CDPC) var frågan om s.k. vänskaplig lösning av tvist angående tillämpningen av en straffrättslig konvention aktuell. Några regler för detta förfarande fanns inte, varför man kan räkna med att det ad hoc- förfarande som tillämpades får prejudiciell betydelse för framtiden. Chefen för den svenska , , invaldes i kommittén, (PC- CP). En ny kommitté, Partnership in Crime Prevention (PC-PA) skall bl.a. se över den roll som lokala myndigheter spelar i brottsförebyggande frågor, fastställa det eller de effektivaste sätten för samverkan inom området och undersöka vilka brottsförebyggande program som uppvisar bäst resultat. Antalet medlemsländer som representeras i kommittén, däribland , bestämdes till tio. () etablerades och skall enligt sina direktiv utbyta synpunkter samt utreda folkrättsliga frågor på begäran av ministerkommittén, av CDCJ eller på eget initiativ. Staterna representeras i folkrättskommittén företrädesvis av utrikesministeriernas rättschefer. Arbetet i folkrättskommittén är inriktat på främst två områden nämligen, att se över statspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och att tjäna som ett forum för en europeisk avstämning av de juridiska frågorna inom FN:s verksamhetsområde. har, till följd av de stora omvälvningarna i , bl.a. statspraxis rörande statssuccession diskuterats. Ett arbete har inletts syftande till att uppnå en mera enhetlig statspraxis när det gäller reservationer till traktater, i synnerhet sådana som rör mänskliga rättigheter. 4.2 Sociala frågor och livskvalitet Med utgångspunkt i beslut fattade vid toppmötet har den sociala sektorn fått en ny kommittéstruktur. De tidigare kommittéerna för socialpolitik (CDPS), social trygghet (CDSS) och arbetsmarknadsfrågor (CDEM) har slagits samman till en styrkommitté för social sammanhållning (CDCS). Denna höll sitt första möte . Vid mötet övervägdes hur arbetet med de olika aktiviteterna skulle fortsätta. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas åt frågorna sysselsättning och anställbarhet. Inom CDPS dominerade två projekt arbetet : Det ena har behandlat fattigdom och marginalisering och det andra barnfrågor. Projektet kring marginalisering har tagit sikte på att beskriva orsakerna till marginalisering och att identifiera de områden som är viktigast när det gäller att motverka en negativ utveckling. Projektet avslutades med en uppsummeringskonferens i . Resultatet av den konferensen har utnyttjats i programarbetet för den nya styrkommittén. Det andra viktiga arbetsområdet har rört barn. Det nya barnprogrammet till vilket har varit en viktig pådrivare, har påbörjats med en upptaktskonferens. Programmet kommer i huvudsak att ha tre inriktningar: Barnets plats i samhället, barnomsorg och utsatta barn. Tre expertgrupper har bildats med ansvar för vart och ett av dessa områden. anordnade en uppföljningskonferens till Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i . deltog i en konferens i . Temat för konferensen var and its transition into the 21st century . I den slutkommuniké som antogs av konferensen rekommenderas vikten av att främja aktiviteter i form av gemensamma seminarier etc., initiera jämförande studier i syfte att hjälpa länder att lösa aktuella problem i sina respektive socialförsäkringssystem samt organisera kurser i syfte att tjänstemän som arbetar med socialförsäkringsfrågor får en bättre förståelse för arbetssätt. 4.2.1 Invandrares integration för migrationsfrågor (CDMG) ägnar sig huvudsakligen åt att utveckla det europeiska samarbetet på området invandrares integration. I viss utsträckning behandlas också migrationsfrågor. Arbetet syftar till att genom jämförande studier och erfarenhetsutbyte förse medlemsländernas regeringar med underlag till förbättrade insatser för att underlätta invandrares integration. Som ett led i verksamheten har kommittén börjat utarbeta en rapport som beräknas utkomma . Den kommer att innehålla redovisning av rådande politik och praxis på olika nivåer och i olika länder samt förslag rörande inriktningen av framtidens integrationspolitik. Bland kommitténs övriga aktiviteter kan nämnas seminarier om bl.a. religionens roll i integrationsprocessen. Därutöver fortsatte kommittén sitt arbete för att förbättra situationen för romer. 4.2.2 för befolkningsfrågor (CDPO) höll ett möte . Större delen av den löpande verksamheten har tagits över av den s.k. byrån, där är representerat. En återkommande aktivitet är att framställa en översikt över befolkningsutvecklingen i medlemsländerna. Publikationen omfattar drygt 400 sidor med den mest aktuella information som går att få på området. Arbetet sker i nära kontakt med EU:s statistikkontor () och FN:s ekonomiska kommission för (ECE). Till årets utgåva av befolkningsrapporten bifogades en med all text och alla tabeller. All information finns också tillgänglig på Internet. publikation pågår ett intensivt arbete med att ytterligare harmonisera de olika statistikserierna samt utöka den grafiska presentationen av data. Bland de olika expertgrupperna märks följande: PO-S-MIN - Den demografiska situationen för nationella minoriteter: Gruppen höll sitt sista möte . Till den publicerade rapporten kan fogas ytterligare en rapport för godkännande för publicering vid CDPO:s kommande möte. Rapporten omfattar ett avsnitt om demografiska karaktäristika hos nationella minoriteter i , språkliga och religiösa grupper i , etniska grupper i samt nationella minoriteter i . PO-S-MT - Trender i dödlighet samt differentiell dödlighet: Expertgruppen har haft ett inledande möte. Ett av de områden gruppen närmare ska studera är den ogynnsamma dödlighetsutvecklingen i . 4.2.3 Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) arbetar i huvudsak inom tre verksamhetsområden: utsatta grupper och jämlik tillgång till hälso- och sjukvård, kvalitet och säkerhet samt medborgarens/patientens roll och inflytande. Kommittén arbetar främst genom expertgrupper som inom ramen för givna riktlinjer tar fram underlag för rekommendationer och rapporter men också genomför seminarier och kurser. Stor vikt har lagts vid samverkan med andra internationella organ som agerar inom samma område, främst EU och . Syftet är att åstadkomma en rationell arbetsfördelning och undvika dubbelarbete som respektive organisations kompetens och erfarenhet tas tillvara. Ett bra exempel är samarbetet kring projektet hälsosamma skolor . har bl.a. en kurs för lärare genomförts. Nästa hälsoministerkonferens kommer att äga rum i . Temat för konferensen är äldrefrågor i . har konferensen förberetts av en särskild expertgrupp. CDSP har även påbörjat arbetet med en rekommendation om hälso- och sjukvård för äldre som vistas på institutioner. Avsikten är att rekommendationen inom detta område skall bearbetas utifrån slutsatser vid hälsoministerkonferensen. Inom verksamhetsområdet för utsatta grupper har vidare expertgruppen om hantering av väntelistor och väntetider överlämnat sin rapport till kommittén som underlag inför utarbetandet av en rekommendation inom detta område. Dessutom har ett seminarium om utvärdering av medicinska metoder genomförts i . Inom kvalitets- och säkerhetsområdet är samordning av blodtransfusions- och transplantationsverksamheten i ett viktigt inslag i kommitténs arbete. utarbetades den 5:e utgåvan av rekommendationen R(95)15 om förberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat. Vidare behandlades bl.a. organisatoriska aspekter på samarbete vid organtransplantationer och kvalitetssäkring av organ och vävnader. Ett konsensusdokument har utarbetats om aktuell situation och strategier för att förbättra organdonation från avlidna. I samarbete med styrkommittén för bioetik (CDBI) har en arbetsgrupp bildats kring xenotransplantation (se 4.1.10). Arbetet inom verksamhetsområdet medborgarens/patientens roll och inflytande har koncentrerats till frågan om riktlinjer för medicinska undersökningar i samband med anställning respektive försäkringar. I denna fråga har synsättet mellan medlemsländerna - främst när det gäller genetiska tester - varit mycket olika, varför man ännu inte har kunnat enas om en rekommendation. Vidare har beredningen påbörjats av en expertrapport om metodutveckling för medborgares/patienters delaktighet i beslutsprocessen inom hälso- och sjukvården. 4.2.4 Miljö och regional planering Frågor om regional utveckling och planering behandlas av den särskilda fackministerkonferensen för ministrar med ansvar inom detta område samt av den ämbetsmannakommitté som förbereder konferensens sessioner. har beslutat att uppdra åt ämbetsmannakommittén att utarbeta ett dokument med mål och vägledande principer för en hållbar utveckling i in på nästa sekel. Rapporten skall vara färdig till den 12:e sessionen som skall hållas i på temat Strategi för samordnad utvecklingsplanering och hållbar utveckling i . Arbetet med rapporten har präglat verksamheten . Den alleuropeiska miljökonferensen höll sitt fjärde ministermöte i . Processen "Environment for Europe" går vidare med en ökad fokusering på de nya staterna i f.d. och på länderna på . Redovisningen av miljötillståndet, som utarbetats av miljöbyrån i (), visade att framsteg har gjorts men att någon allmän tydlig förbättring inte kan märkas av miljötillståndet i . I debatten om den pan-europeiska strategin för biologisk mångfald betonades landskapsvård, naturskydd och turism. Strategin ingår ofta som en del i nationella miljöplaner. Ministerdeklarationen från miljökonferensen välkomnade sambandet mellan strategin och genomförandet av konventionen för biologisk mångfald. Man efterlyste integrering av mål för biodiversitet och landskapsvård i olika samhällssektorer, bl.a. genom att utveckla lämpliga ekonomiska och fiskala styrmedel. 4.3 Kulturfrågor och kulturell mångfald 4.3.1 Utbildning, kultur och kulturarv Arbetet med programfrågor inom ramen för utbildnings- och kultursamarbetet bedrivs främst inom fyra specialkommittéer. för kultursamarbetet (CDCC) har huvudsakligen en sammanhållande funktion. CDCC:s plenarsession ägde rum och ägnades till största delen åt frågor kring genomförandet av den handlingsplan som antogs vid andra toppmöte . Särskilda satsningar görs i detta arbete på områdena utbildning för demokratiskt medborgarskap och användningen av ny informationsteknik samt på - ett gemensamt kulturarv . (CC-ED) bidrar till uppföljningen av toppmötet framför allt genom projektet , som startade men som anpassats till stats- och regeringschefernas uppdrag. gjordes bl.a. en inventering av samtliga aktiviteter som genomfört på området . Tyngdpunkten i projektet ligger annars på probleminventering och spridning av material och exempel på god praktik för undervisningen. Demokratifrågor ges stort utrymme också i projektet för ett mångspråkigt och mångkulturellt , som startade och genomförs t.o.m. . Syftet är att främja ett brett och varierat utbud av språkundervisning i perspektivet av livslångt lärande. Flera av aktiviteterna inom dessa båda projekt bedrivs i nära samarbete med och EU. i och representanter för höll ett gemensamt möte . Slutsatserna från det projekt om skolutbildningens europeiska dimension som utbildningskommittén genomförde 1991-1996 utmynnade i ett förslag till rekommendation som överlämnats till ministerkommittén.