prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Åtgärd U 98:3 Fortsatt verka för ökade folkbildningsinsatser inom ramen för de lokala investeringsprogrammen och en hållbar ekologisk utveckling Vid ansökan om statligt stöd för lokala investeringsprogram skall kommunerna beskriva pågående och kommande arbete avseende ekologisk hållbarhet. Förekomsten av och innehållet i folkbildnings- och utbildningsinsatser skall bl.a. redovisas i kommunernas ansökningar. För att förverkliga visionen om en ekologisk hållbarhet krävs förändrade beteenden hos individer. Här behövs ett långsiktigt folkbildningsarbete i klassisk mening, där ökade kunskaper leder till engagemang och förändring både av människors beteende och samhälleliga beslut. Folkbildningen, särskilt studieförbunden, har därför en särskild betydelse i arbetet för att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Regeringen förespråkar därför att folkbildningen via kommunerna skall få del av det statliga stödet till de lokala investeringsprogrammen och därigenom kunna bidra till att skapa förutsättningar för en ekologiskt hållbar utveckling. Åtgärd U 98:4 Införa bestämmelse i högskolelagen om främjande av demokratin och studenternas engagemang Regeringen avser att senare föreslå att i högskolelagen införa en bestämmelse om att demokratins idéer skall vara vägledande för verksamheten vid universitet och högskolor. Åtgärd U 98:5 Införa ett nationellt program, Lärandets verktyg, för IT i skolan , 1999 2001, kommer regeringen att satsa för att förstärka undervisningen med stöd av informationsteknik. Denna teknik kan bl.a. bidra till att utveckla undervisningen och nya roller för elever och lärare. Genom IT vidgas skolans klassrum. Undervisningen kan utvecklas till ett mer elevaktivt arbetssätt och ett förnyat pedagogiskt förhållningssätt. Därigenom ökar också möjligheterna för elevernas aktiva ställningstaganden och handlingförmåga i arbetet för ett hållbart samhälle. 4.8 verksamhetsområde I propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) har regeringen redovisat bedömningar och förslag till åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk och fiske. Regeringen har även lämnat en proposition till om Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (prop. 1997/98:142). En utgångspunkt för ställningstagande är att den gemensamma jordbruks- och livsmedelspolitiken i ökad utsträckning skall baseras på miljö- och konsumenthänsyn. Regeringen har avsatt för perioden 2000 till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Inom verksamhetsområde förväntas viktiga projekt genomföras för att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen i ett kretslopp samt åtgärder som förstärker den biologiska mångfalden. Ett ekologiskt hållbart jordbruk är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Ett grundläggande krav för ett ekologiskt hållbart produktionssystem inom jordbruket är att det framtida handlings- utrymmet bibehålls. Ett jordbruk som bidrar till bevarande av naturresurserna, främjar positiva effekter på miljön och minimerar jordbrukets negativa miljöeffekter innebär att framtida generationer kommer att ha bättre förutsättningar och valmöjligheter att utforma ett samhälle med god livskvalitet. Jordbruket skall även vara etiskt godtagbart. Ett hållbart fiske är resursbevarande, långsiktigt och ekonomiskt bärkraftigt. Två av åtgärderna som beskrevs i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet innebar att skall arbeta för en förändring av den gemensamma fiskepolitiken i syfte att uppnå ett hållbart fiske och att försiktighetsprincipen skall tillämpas för att nå ett uthålligt fiske. Detta skall uppnås genom att försiktighetsprincipen aktivt tillämpas, att miljöaspekter integreras och att ekologiska krav beaktas. De grundläggande principerna tillämpas, dvs. att miljöaspekter integreras och att ekologiska krav beaktas i fiskepolitiken samt att resursutnytt- jandet inte överskrider ekosystemets produktionsförmåga. driver dessa frågor nationellt och internationellt. Genom att skapa ett hållbart fiske ges framtida generationer goda förutsättningar att utveckla fiskerinäringen som en del av ett framtida samhälle med god livskvalitet. Regeringen anser att grundläggande förutsättningar för ett framgångsrikt miljöarbete är ett kontinuerligt arbete inom såväl jordbruksnäringen som fiskerinäringen för att förstärka dess ansvar för miljön. och tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Myndigheterna har också fått regeringens uppdrag att utarbeta förslag till delmål och åtgärder som bidrar till att uppnå de miljökvalitetsmål som föreslås i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) och som faller inom deras ansvarsområden. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd Jo 97:1 Arbeta för en förändring av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i mer miljöanpassad riktning Den gemensamma jordbruks- och livsmedelspolitiken måste förändras för att skapa förutsättningar att utveckla långsiktigt hållbara produktionssystem (prop. 1997/98:142). Jordbruksproduktionen bidrar till såväl positiva som negativa miljöeffekter. Den gemensamma jordbrukspolitiken har en viktig uppgift i att påverka produktionen i riktning mot en ekologiskt hållbar utveckling. Den nuvarande gemensamma politiken är inte utformad för att ta detta ansvar och speglar inte det ökade konsument- och samhällsintresset för en miljöanpassad produktion. Regeringen föreslår tre övergripande mål för jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Produktionen skall styras av konsumenternas efterfrågan. Den skall även vara såväl ekologiskt som ekonomiskt hållbar på lång sikt. EU skall dessutom medverka till global livsmedelssäkerhet. Regeringen anser att förslag genom Agenda 2000 bl.a. avseende ökade insatser för miljöförbättrande åtgärder innebär ett steg i rätt riktning. Det är dock inte tillräckligt långtgående. Åtgärd Jo 97:2 Vidareutveckling av miljöersättningsprogrammet för jordbruket Ramen för jordbrukets miljöersättningsprogram, genom vilket lantbrukare kan få ersättning för genomförda miljöåtaganden, har utökats med . Detta innebär att hela den kostnadsram på totalt som erhöll vid medlemsskapsförhandlingarna utnyttjas. I propositionen Hållbart fiske och jordbruk redogörs bl.a. för det utökade programmets innehåll. och har godkänt regeringens förslag och flertalet förändringar implementeras . Ett nytt miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet har överlämnats till . Det nuvarande miljöprogrammet löper fram . Regeringen har tillsatt en utredare med uppgift att lämna förslag till fortsatt inriktning för och innehållet i ett nytt svenskt miljöprogram för perioden 2005. Åtgärd Jo 97:3 Utforma ett åtgärdsprogram för bekämpnings- medelsanvändning 1997 2001 har godkänt inriktningen av regeringens förslag till bekämpningsmedelsprogram för åren 1997 2001 som presenterades i propositionen Hållbart fiske och jordbruk. Inriktningen är att hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen skall fortsätta att minska vilket skall uppnås med hjälp av en bredd av åtgärder och genom att riskerna i högre utsträckning än tidigare kartläggs och kvantifieras. utgår medel till försöks- och utvecklingsverksamhet enligt regeringens förslag. Informations- och utbildningsinsatser till lantbrukare är av stor betydelse. Inom ramen för miljöprogrammet för jordbruket avsätts medel för utbildning, information och demonstrationsprojekt. Åtgärd Jo 97:4 Främja ekologisk produktion har utarbetat en aktionsplan för ekologisk produktion i syfte att nå mål att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad . Planen som behandlas i regeringens propo- sition Hållbart fiske och jordbruk lägger fast viktiga riktlinjer för det fortsatta arbetet. Den ekologiska produktionen främjas genom bl.a. ersättning till lantbrukare och medel för utbildning, information och demonstrations-projekt inom ramen för miljöprogrammet, försöks- och utvecklings-projekt, forskning samt marknadsstödjande åtgärder. och har godkänt regeringens förslag till en ny åtgärd inom miljöprogrammet vars syfte är att främja ekologisk frukt- och bärodling. Regeringens bedömning är att förutsättningarna är goda för att uppnå mål om ekologiskt odlad åkerareal . Regeringen har givit i uppdrag att föreslå ett nytt mål för den ekologiska produktionen . Åtgärd Jo 97:5 Minska växtnäringsförlusterna från jordbruket Växtnäringsförluster genom kväveläckage och ammoniakavgång är ett av jordbrukets största miljöproblem. Miljömålen har ännu inte nåtts trots pågående arbete inom befintliga åtgärdsprogram. Regeringen har givit i uppdrag att utarbeta ett förstärkt åtgärdsprogram för att minska kväveläckaget från jordbruket. Likaså har regeringen givit verket i uppdrag att utarbeta ett förslag till mål för ammoniakförluster samt tillhörande åtgärdsprogram. utgår medel till försöks- och utvecklingsverksamhet enligt regeringens förslag. Informations- och utbildningsinsatser till lantbrukare är av stor betydelse. Inom ramen för miljöersättningsprogrammet för jordbruket avsätts medel för utbildning, information och demonstrationsprojekt. Åtgärd Jo 97:6 Vidareutveckla aktionsplaner för bevarande av den biologiska mångfalden inom jordbruket och rennäringen Aktionsplanen för bevarande av biologisk mångfald har i allt väsentligt genomförts inom ramen för jordbrukets miljöersättningsprogram. Det utökade miljöprogrammet innehåller dessutom ytterligare åtgärder för att bevara och utveckla den biologiska mångfalden inom jordbruket och rennäringen. Regeringen har givit SJV i uppdrag att utarbeta ett förslag till nationellt program för bevarande och långsiktigt nyttjande av växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. Ett löpande uppföljnings- och utvärderingsarbete av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter har påbörjats genom ett uppdrag till , och . Om det i detta arbete framkommer att utvecklingen av miljösituationen påkallar ytterligare miljöåtgärder bör behovet av att vidareutveckla aktionsplanen övervägas. Åtgärd Jo 97:7 Genomföra aktionsplan för biologisk mångfald på fiskets område har på regeringens uppdrag utarbetat en aktionsplan för uppföljning av den biologiska mångfaldsplanen på fiskets område. Denna aktionsplan skall genomföras. De flesta åtgärderna skall följas upp , men tidsperspektivet varierar för de 27 åtgärderna. Flertalet aktiviteter har påbörjats och medel har beviljats för att genomföra aktionsplanen. Åtgärd Jo 97:8 Förstärka fiskevården. En ökad satsning skall göras på förbättrad fiskevård främst i kustområdena och i de till fiskevården har beviljats från och med. Inom ramen för detta arbete skall insatser för bevarande av hotade arter och stammar , biotopåtgärder, bildande av fiskevårdsområden och skärpt fiskevårdstillsyn prioriteras. Dessutom har ytterligare avsatts för för fiskevårdande åtgärder inom ramen för arbetsmarknadspolitiska satsningar. Åtgärd Jo 97:9 Följa upp aktionsplanen för Östersjölaxen Aktionsplanen för biologisk mångfald på fiskets område bör genomföras. Den internationella aktionsplanen för östersjölaxen kommer att gälla fram . Mål finns angivna på kort och medellång sikt. Arbetsgrupper på nationell och internationell nivå arbetar med implementeringen av planen. Ett nationellt åtgärdsprogram som har tagits fram av har avrapporterats till regeringen. Åtgärd Jo 97:10 Utveckla Nordsjösamarbetet på fiskeområdet En nationell uppföljning kommer att slutföras till nästa . I uppföljningsarbetet ingår bl.a. att vidareutveckla den s.k. ekosystemansatsen inom fiskets område. Inom den har ett arbete med en långsiktig aktionsplan för atlantlaxen inletts. Åtgärd Jo 97:11 Baltic 21 Arbetet med att ta fram en för Baltic 21 är en viktig del i strävanden att fördjupa och utvidga samarbetet mellan länder. har tagit på sig ett särskilt ansvar, s.k. lead-party, för jordbrukssektorn och har varit ansvarig för att en gemensam handlingsplan tas fram. har även aktivt deltagit i arbetet med att utarbeta en sektorsrapport för fisket. föreslagna nya åtgärder Åtgärd Jo 98:1 Energiskog Odling av energiskog bidrar positivt till att minska växthusgaser, både genom att öka tillgången på förnybar energi och genom att binda koldioxid. introducerades ett nationellt finansierat anläggningsstöd inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av om upprättande av ett stödsystem till producenter av vissa jordbruksgrödor. Detta stöd har endast utnyttjats marginellt, eftersom nyplanteringen av energiskog minskat kraftigt . För att stimulera lantbrukarnas intresse för energiskogsodling har regeringen i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) föreslagit att medel under utgiftsområde 23 (anslag B12) även skall kunna utnyttjas för andra åtgärder, utöver anläggningsstöd för energiskog, i syfte att stimulera energiskogsodling. Åtgärd Jo 98:2 En ny rennäringspolitik Regeringen har tillkallat en kommitté med uppgift att bl.a. lämna förslag till en rennäringspolitik som ger underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftig rennäring. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Åtgärd Jo 98:3 Integrering av miljöhänsyn i EU:s jordbrukspolitik verkar för en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars övergripande mål bl.a. är att främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion. På svenskt initiativ beslöt toppmötet i att låta kommissionen ta fram ett förslag till hur miljöfrågorna skall integreras i EU:s sektorer. Vid toppmötet i beslutades att strategier för att integrera aspekter som rör miljö och hållbar utveckling skall utvecklas inom EU:s olika politikområden, däribland jordbrukssektorn. Detta arbete pågår och en avrapportering kommer att ske i . 4.9 område Arbetsmarknadspolitiken bör utvecklas så att den förenar miljö- och sysselsättningsmål och påskyndar omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringens olika satsningar i form av Östersjömiljarden, Kretsloppsmiljarden, Småföretagsmiljarden och de lokala investeringsprogrammen är steg mot ekologiskt hållbar utveckling där miljö- och sysselsättningsaspekterna ingår som integrerade delar. Insatser som är angelägna ur både miljö- och sysselsättningssynpunkt görs bl.a. inom ramen för olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. är det främst inom åtgärden arbetslivsutveckling, ALU, som miljöinsatser bedrivs. Insatser görs i mindre omfattning även som beredskapsarbeten. Vanligt förekommande insatser är t.ex. projekt kring , miljöinformationsprojekt riktade till olika intressenter, återvinnings- och källsorteringsprojekt samt projekt inom skogs-, landskaps-, vatten- och naturmiljövården. Det förekommer även miljöinriktade inslag inom arbetsmarknadsutbildningen. Ett säkert och utvecklande arbetsliv med goda arbetsorganisationer som kännetecknas av arbetstagarnas delaktighet, liten risk för skador, kompetensutveckling och en långsiktig kunskapsuppbyggnad är en viktig förutsättning för en ekologiskt hållbar utveckling. och Arbetarskyddsstyrelsen tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd A 97:1 Utforma de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna så att de är förenliga med målen för ekologisk hållbarhet () har till redovisat ett regeringsuppdrag avseende ett förslag till en mer långsiktig strategi för hur den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kan bidra till det ekologiskt uthålliga samhället. I förslaget anger AMS att en strävan bör vara att integrera det arbetsmarknadspolitiska miljöarbetet med det näringspolitiska och regionalpolitiska för att möjliggöra en anpassning efter regionala och lokala förutsättningar. I samband med ställnings- taganden och beslut rörande olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder och insatser bör rutinmässigt miljöaspekter, utöver de arbetsmarknads- politiska bedömningarna, vägas in. Det förslag till strategi som AMS redovisar skall implementeras i verksamhet och innehåller ett antal förslag. Bl.a. föreslås samtlig personal i verket få en målgruppsanpassad utbildning i syfte att förankra visionen och ge var och en den kunskap och kompetens som krävs för att inom ramen för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kunna bedöma och integrera de ekologiska aspekterna inom arbetsmarknadspolitiken. Vidare föreslås att varje länsarbetsnämnd i samband med verksamhetsplaneringen skall upprätta en konkret åtgärdsplan för att integrera insatser för ett ekologiskt hållbart med den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Detsamma föreslås göras av varje arbetsförmedling. Länsarbetsnämndernas planering för ett ekologiskt hållbart skall följas upp och redovisas till AMS. Vidare framhåller regeringen i budgetpropositionen för vikten av att rikta arbetsmarknadspolitiska åtgärder till de byggprojekt som genomförs inom ramen för satsningarna inom miljö- och energiområdet för ett ekologiskt hållbart . Åtgärd A 97:2 Utveckla möjlighet till mer innovativa och framåtsyftande miljöinsatser inom ramen för I regeringens proposition Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) anges att de regional- och strukturpolitiska insatserna bör medverka till en långsiktigt hållbar utveckling och miljöanpassning genom bl.a. utvecklade miljöbedömningar. Regeringen verkar inom EU för att kommissionens regelverk för nästa programperiod ger stöd för en sådan inriktning. bedriver tillsammans med andra verk en metodutveckling i syfte att miljö- och hushållningsfrågorna på ett bättre sätt skall integreras i programmen för och i genomförandet av strukturfonderna i . Detta arbete bör intensifieras så att programmen i nästa period kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. Åtgärd A 97:3 Lyfta fram behovet av åtgärder för ett säkert och utvecklande arbetsliv som en del av helhetssynen på samhälls- utvecklingen har till redovisat ett regeringsuppdrag avseende en inventering av de forsknings- och utbildningsinsatser som behövs för att belysa vilken påverkan åtgärder för att främja utvecklingen mot en förbättrad yttre miljö kan ha för arbetsmiljön inom olika branscher och yrkesgrupper. I institutets rapport miljöarbetets effekt på arbetsmiljön konstateras bl.a. att forskning och utbildning i detta ämne är ett eftersatt område. Vidare konstateras att de omfattande kunskaper och förhållningssätt som successivt har utarbetats inom arbetsmiljöområdet i ringa utsträckning har utnyttjats i arbetet med att förbättra den yttre miljön. I sitt fortsatta arbete avser institutet bl.a. att etablera en särskild samrådsgrupp bestående av representanter för olika myndigheter, organisationer och andra aktörer, föreslagna nya åtgärder Åtgärd A 98:1 Lagstiftning som berör distansarbete Regeringen har genom beslut (dir. 1997:83) givit en särskild utredare i uppdrag att se över den lagstiftning som berör distansarbete. En utgångspunkt för utredarens arbete var att möjligheterna att arbeta på distans kan innebära stora fördelar för såväl enskilda individer som för näringslivet och samhället i form av ökad sysselsättning och tillväxt och samt en ekologiskt hållbar utveckling. Utredaren skall bl.a. belysa de konsekvenser olika former av distansarbete kan ha för arbetsförhållan- dena, den yttre miljön och i andra avseenden. Åtgärd A 98:2 Kartläggning av den pågående omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle avseende arbetsmiljön Regeringen gav Arbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att i samråd med kartlägga positiva och negativa effekter avseende arbetsmiljön av den pågående omställningen till ett ekologiskt hållbart . I uppdraget skulle bl.a. belysas på vilket sätt vidtagna åtgärder som rör det yttre miljöområdet har påverkat arbetsmiljöns beskaffenhet för olika grupper av sysselsatta. I uppdraget ingick även att föreslå eventuella övergripande åtgärder som krävs för att göra de arbeten som pågår för en ekologiskt hållbar utveckling inom olika samhällssektorer säkra och utvecklande. Av rapporten av effekter på arbetsmiljön som en följd av en ekologiskt hållbar utveckling framgår bl.a. att arbetsmiljön för de människor som deltar i att skapa ett ekologiskt hållbart ofta har kommit i andra hand. Ofta saknas kunskap om vilka hälsoeffekter som är förenade med verksamheten i de nya etableringar som snabbt uppstår inom t.ex. kretsloppsbranschen. Arbetsmiljön måste ingå som en naturlig del i arbetet med omställningen till ett ekologiskt hållbart . För detta krävs utbildning och information till en rad kategorier av nyckelpersoner. Ett tydliggörande av att begreppet miljö innefattar både yttre miljö och arbetsmiljö är nödvändigt. Detta måste genomsyra allt miljöarbete från myndighetsnivå ned till den enskilda arbetsplatser. I Arbetarskyddsstyrelsens rapport framhålls också att arbetsmiljökrav bör ingå vid all form av offentlig upphandling, vid miljöcertifiering och i miljöpolicydokument. Forskning om arbetsmiljörisker med nya material och processer som uppträder i kretsloppssamhället bör initieras och teknikutvecklingen stödjas. 4.10 verksamhetsområde Kulturella värderingar styr hur väsentliga delar av vår vardag organiseras. Kulturen utgör därmed en grund och en förutsättning för ett hållbart samhälle. Kultursektorn kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling genom sin mångfald av verksamheter med anknytning till frågor om samhällsutveckling och kulturella perspektiv. är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). En varsam förvaltning och ett framsynt tillvaratagande av vårt gemensamma kulturarv är en nödvändig utgångspunkt i arbetet för en hållbar utveckling. Kulturvärdena är intimt kopplade till natur- och miljövärden och upplevs av de flesta människor inte som skilda system utan som en gemensam och integrerad angelägenhet. Detta är allra tydligast för frågor som rör stadsmiljö och kulturlandskapet. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd Ku 97:1 Utveckla och stärka kulturmiljösektorn i arbetet för ett hållbart samhälle Kulturmiljösektorn svarar för en viktig del i arbetet för ett hållbart samhälle. gavs i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) ett självständigt ansvar för uppföljning av de delar av de nya miljökvalitetsmålen som berör kulturmiljön. För att utveckla och stärka arbetet för kulturmiljön i beslutade kulturministrarna i att tillsätta en gemensam arbetsgrupp. deltar i och samordnar detta arbete. Arbetsgruppen skall lämna förslag på en strategisk handlingsplan för gemensamma kulturarv. Åtgärd Ku 97:2 Vidareutveckla byggnadsvårdens ekologiska delar har tilldelats från den s.k. kretsloppsmiljarden för att värna gammal byggteknik. Utgångspunkten är att traditionellt byggda hus oftast är både miljövänliga och långlivade. När dagens hus skall förvaltas och renoveras är det också viktigt att värna kulturmiljön. Medlen skall användas till en materialguide för ekologisk byggnadsvård, till ett nätverk för entreprenörer som inriktat sig på byggnadsvård och till att starta ett samarbete mellan olika yrkesfack vid planering. Regeringen har vidare givit ett huvudansvar för genomförandet av två projekt avseende hållbar byggnadsvård i . Projekten, som gäller och , har beviljats bidrag på sammanlagt ur Östersjömiljarden. Åtgärd Ku 97:3 Främja god arkitektur och formgivning. Regeringen har förelagt propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). I denna påtalas vikten av en god utformning av den fysiska miljön med utgångspunkt i människors behov av en tilltalande och stimulerande miljö. Vikten av att de offentliga aktörerna föregår med gott exempel poängteras särskilt och staten har här ett stort ansvar genom sin olika roller och styrmedel. Arkitektur, formgivning och design med hög kvalitet innebär hushållning med såväl ekonomiska resurser som naturresurser.