prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Dessa medel har inneburit att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid för den individuella servicen men också för kollektiva insatser, t ex. jobbsökaraktiviteter. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt stort behov även av tillfälliga personalförstärkningar. Det är viktigt att kvaliteten i förmedlingsarbetet kan öka via t ex. förbättrad individuell vägledning, ökade företagskontakter, effektivare matchning av lediga platser och arbetssökande och via åtgärder som bryter den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen har därför även för beräknat under anslaget för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och . Regeringen anser med hänsyn tagen till det resultat som AMS redovisat från granskningen av arbetslöshetskassorna att det är angeläget att AMS intensifierar insatserna för att skärpa tillsynen. För innevarande budgetår 1998 har regeringen beräknat att skall användas för detta ändamål. Tillsynen finansieras genom arbetsmarknadsavgifter (prop.1996/97:107, bet 1996/97:AU13, rskr.1996/97:236). Regeringen föreslår för att får användas för tillsyn. Det är viktigt att resurserna vid kommer dem till del som bäst behöver dem. Regeringen kommer därför att uppdra åt AMS att analysera och beskriva hur den yrkesinriktade rehabiliteringen vid skall bedrivas . AMS är fondansvarig myndighet för Europeiska socialfonden i , med vissa undatag för vissa Interreg II A-program. Uppgiften innebär att AMS svarar för rekvisition av socialfondsmedel från och utbetalning av dessa medel inom strukturfondsprogrammen. I fondansvaret ligger också att till bl.a. kommissionen redovisa användningen av socialfondsmedlen och att säkerställa att denna är förenlig med . Regeringen beräknar att anslaget bör tillföras ytterligare för arbetet med Socialfonden. De ökade utgifterna finansieras genom att det inom utgiftsområde 14 uppförda anslaget minskas med motsvarande belopp. AMS har inlett en satsning på att tillhandahålla öppna kundsystem via Internet för både arbetssökande och arbetsgivare. Syftet är att dels åstadkomma den överblick på arbetsmarknaden som möjliggör en effektiv matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare, dels att avlasta arbetsförmedlingarna med sådana uppgifter som lika bra kan utföras av de arbetssökande och arbetsgivarna själva. Ett effektivt självservicesystem innebära att arbetsförmedlingarna kan använda sina personalresurser mer effektivt. För att uppnå detta kommer AMS genomföra en satsning på systemutveckling och marknadsbearbetning. Regeringen avser därför att föreskriva att medel under anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för detta ändamål under de kommande budgetåren. Regeringen föreslår vidare att medel avsätts, i enlighet med ställningstagande till propositionen om konstnärernas villkor, till ett nytt statligt stöd till arbetsförmedlande insatser vid centrumbildningarna, studieförbunden och folkparkerna f. o.m. I enlighet med regeringens förslag bör fördela medel efter ansökan från sådana centrumbildningar som erhåller verksamhetsbidrag från (utg. omr. 17, A2.2.2.2 Centrumbildningar för deras centrala verksamhet) samt till studieförbunden och folkparkerna till stöd för den arbetsförmedlande verksamhet som bedrivs. Syftet är att ovanstående institutioner skall ges ekonomiskt utrymme att anställa arbetsförmedlare. Försöksverksamheten skall utvärderas av AMS i samråd med och . Mot denna bakgrund har regeringen för avsikt att avsätta för ändamålet. avser regeringen även att ge i uppdrag att fr.o.m. vidta åtgärder i syfte att begränsa de oetablerade konstnärernas tillgång till arbetsmarknadsåtgärder inom kulturarbetsmarknaden. Syftet är att komma till rätta med den strukturella obalans som råder på denna marknad. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget för . Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på statliga området förändrats. I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Tabell 4.11Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 4 118 585 Pris och löneomräkning 69 206 Justering av 13 458 Beslut inkl. förslag -11 435 Förslag 1999 4 189 814 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 4 för . För budgetåren 2000 och 2001 har utgifterna beräknats till 3 613 964 000 respektive 3 . A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 20 700 000 1999 Förslag 21 961 114 2000 Beräknat 23 183 894 2001 Beräknat 21 616 323 I beloppen ingår ej utgifter från det äldre anslaget 1995/96 X A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder där utfallet för var och där utgiftsprognosen för beräknas till . Av anslagssparandet från har förts från anslaget. Därutöver beräknas förbrukas i den Resterande anslagssparande som inte beräknas att förbrukas kommer att föras bort från anslaget. Utbetalningarna under anslaget avser utgifter för arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion, datortek, arbetslivsutveckling (ALU), starta-eget bidrag samt ersättning till dem som deltar i yrkesinriktad rehabilitering vid . Till dem som deltar i dessa åtgärder lämnas ett aktivitetsstöd motsvarande den ersättning som de vid arbetslöshet skulle fått i form av arbetslöshetsersättning. Till de personer som deltar i åtgärder som berättigar till utbildningsbidrag men som inte har rätt till arbetslöshetsersättning lämnas ett utbildningsbidrag om per dag. Från anslaget betalas även köp av utbildning samt kringkostnader i form av lokalkostnader i samband med anordnande av m.m. Under anslaget bekostas även utgifter för individuellt anställningsstöd, som ersatt de tidigare stödformerna vikariatstödsdelen i utbildningsvikariat, rekryterings stöd och beredskapsarbete, samt bidrag till utbildning i företag. För att uppnå en förenkling och ett förtydligande kring finansieringen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna beslutade på tilläggsbudget till statsbudgeten för att skulle tillföras anslaget för utgifter för resursarbete som beräknades under det inom utgiftsområde 13 uppförda anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning (prop. 1997/98:150, yttr. 1997/98:AU9y, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Vidare utbetalas från anslaget medel för interpraktikstipendier, ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa, ersättning till kommunerna för deras ansvar för unga arbetslösa samt utvecklingsgarantin för ungdomar mellan . Från anslaget betalas även utgifter för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningarna från anslaget A4 Europeiska socialfonden m.m. avseende mål 3, flyttningsbidrag, utredningskostnader, informationsinsatser, försäkringskostnader, arbetshjälpmedel, otraditionella insatser, försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder samt särskilda medel. beslutade på statsbudgeten för att av anslaget får användas för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98: AU1, rskr. 1997/98:125). Utgående reservationer från medel som fram till /96 anvisats under anslaget för den statliga medfinansieringen av Europeiska socialfondens mål 4, särskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxt samt för bygginvesteringar m.m. beräknas förbrukas i sin helhet . Huvuddelen av anslaget utgör ersättning för försörjning till de personer som deltar i olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgifterna under anslaget påverkas därför till största delen av omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, hur stor del av deltagarna i åtgärder som har rätt till arbetslöshetsersättning samt regler kring bidragsnivåer. För anvisades på statsbudgeten under anslaget. I enlighet med regeringens förslag fattade beslut på tilläggsbudget till statsbudgeten för att skulle föras bort från anslaget (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) som kravet på omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som finansieras från anslaget minskades från 228 000 till 207 000 perso ner i genomsnitt . I budgetpropositionen för gjorde regeringen bedömningen att AMV skulle ha svårt att under nå upp till kravet för omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och att ett betydande anslagssparande skulle uppstå vid utgången av budgetåret. beslutade på regeringens förslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för om ett nationellt program för IT-utbildning (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:44) som finansieras med en del av anslagssparandet för . Utgifterna blev också i enlighet med regeringens bedömning lägre än beräknat och anslagssparandet för uppgick till sammanlagt . Regeringen bedömer även att omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och därmed utgifterna under anslaget under innevarande budgetår kommer att vara lägre än vad som beräknades i statsbudgeten för . Detta beror främst på att AMV haft svårigheter att nå upp till kravet för omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Mot bakgrund av detta föreslår därför regeringen på tilläggsbudget till statsbudgeten för att förs bort från anslaget som besparing av anslagsbelopp. Anslaget belastas med statlig ålderspensionsavgift (se bilaga 3, vol. Tabell 4.13 Redovisning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Utbildnings bidrag Ålderspensions avgift 1999 21961 12 133 761 2000 23184 13 356 837 2001 21616 12 227 767 Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen har i inledningen till verksamhetsområdet redogjort för AMV:s resultat på en övergripande nivå. Följande är en mer detaljerad redovisning för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som inleds med en sammanfattande tabell. Tabell 4.14 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1 ÅTGÄRDER UNDER UTGIFTSOMRÅDE 14 GENOMSNITTLIGT ANTAL PER MÅNAD DÄRAV MÄN RESPEKTIVE KVINNOR (%) ANDEL I ARBETE 90 DAGAR EFTER AVSLUTAD ÅTGÄRD 1997 1998 1997 1997 1998 1998 1997 1998 Totalt Totalt Kvinnor Män Kvinnor Män Totalt Totalt Anställningsstöd 2 Arbetslivsutveckling 52 545 45 001 46 54 47 53 15 22 Arbetsmarknadsutbildning 36 931 40 829 49 51 46 54 21 31 Arbetsplatsintroduktion 34 292 24 901 47 53 47 53 32 41 Beredskapsarbete 7 118 2 281 37 63 41 59 23 40 Datortek 13 961 13 005 56 44 54 46 19 24 IT-utbildning Kommunala uppföljningsplatser 14 158 14 482 60 40 60 40 28 35 Resursarbete 3 60 Rekryteringsstöd 3 698 946 32 68 30 70 67 75 Starta-eget-bidrag 12 280 12 934 42 58 48 52 72 70 Utbildningsvikariat 3 545 656 77 23 76 24 51 70 Utvecklingsgaranti 20 24 år Yrkesinriktad rehabilitering () 6 939 8 375 48 52 48 52 16 23 Jobbsökaraktiviteter 3 331 2 588 Övriga åtgärder 8 307 4 878 Totalt 197 105 185 495 48 52 49 51 26 33 ÅTGÄRDER UNDER UTGIFTSOMRÅDE 13 Offentliga tillfälliga arbeten 5 351 7 151 47 53 47 53 7 Resursarbete 3 637 4 295 82 18 1 Uppgifterna för avser . I övriga åtgärder ingår utbildning i företag och Europeiska socialfondens mål 3-program. OTA ingår ej i regeringens mål för AMV vad gäller omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. 2 Rekryteringsstöd, vikariatsstöd samt annat beredskapsarbete slogs ihop till en åtgärd, individuellt anställningsstöd. 3 belastar kostnaderna för Resursarbete UO 13. Från belastar kostnaderna för Resursarbete UO 14. Aktivitetsstöd Aktivitetsstöd i form av utbildningsbidrag lämnades för vid de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna arbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktad rehabilitering, arbetsplatsintroduktion, datortek, arbetslivsutveckling och vid start av egen näringsverksamhet. Kostnaderna för utbildningsbidrag är direkt beroende av nivån på arbetslöshetsersättningen. Under utbetalades ca från anslaget i aktivitetsstöd. Detta kan jämföras med /1996 då ca utbetalades från anslaget. har det utbetalats ca i utbildningsbidrag från anslaget. Arbetsmarknadsutbildning Arbetsmarknadsutbildning är en på arbetsmarknadspolitiska grunder prioriterad vuxenutbildning som riktar sig till arbetslösa. Kostnaden för arbetsmarknadsutbildningen under inklusive utbildningsbidrag var , varav den särskilt upphandlade arbetsmarknadsutbildningen svarade för . Detta är en minskning jämfört med /96 (18 mån) då kostnaden för den upphandlade utbildningen var ca . påbörjade 94 832 personer arbetsmarknadsutbildning, varav var kvinnor. deltog 33 897 personer i genomsnitt i den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen detta kan jämföras med då det deltog 29 640 deltagare i genomsnitt . har arbetsmarknadsutbildningens betydelse för att stödja tillväxt och att undanröja flaskhalsar/bristyrken betonats alltmer mot bakgrund av en ökad efterfrågan på arbetskraft och den stora satsningen på vuxenutbildning inom ramen för . Arbetsförmedlingen anvisade uppskattningsvis ca 70 000 arbetssökande till . fick merparten arbete efter avslutad yrkesinriktad utbildning. Högsta andelen uppmättes då hade arbete efter avslutad utbildning. Sedan föll resultaten i takt med försämrad arbetskraftsefterfrågan. Botten nåddes , varefter en viss återhämtning skett. Under hade av deltagarna arbete efter avslutad utbildning. Träffsäkerheten i utbildningen, dvs. i vilken utsträckning kursdeltagarna får arbete inom, eller nära, det yrkesområde som de utbildats för har också ökat. Under fick ett arbete inom eller nära det område de utbildats för, av samtliga som fullföljt och fick arbete. Det är den högsta träffsäkerheten . Tabell 4.15 Arbetsmarknadsutbildnings inriktning (procent) Totalt Män Kvinnor Teknik 20 53 47 Vårdarbete 3 17 83 Administration 8 31 69 Tillverkning 20 83 17 Service 7 41 59 Förberedande 39 45 55 Övrigt ** 3 48 52 Summa 100 ** Bl.a. jordbruks- och gruvutbildningar Jämfört med övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder har arbetsmarknadsutbildning den jämnaste könsfördelningen. Könsfördelningen mellan de olika utbildningsinriktningarna avspeglar dock fortfarande kvinnors och mäns traditionella yrkes- och utbildningsval. Tydligast är detta för utbildningar inom tillverkningsområdet där av deltagarna är män och inom vårdområdet där är kvinnor. I enlighet med regeringens omdisposition i regleringsbrevet för för AMV har regeringen beslutat att skapa ett utrymme om 2 miljarder extra till arbetsmarknadsutbildning i syfte att höja kvaliteten i utbildningen samt för att motverka de flaskhalsar och bristyrken som riskerar att uppkomma. Regeringen menar att arbetsmarknadsutbildningen även fortsättningsvis skall ha en klar yrkesinriktning som syftar till att leda till arbete dock skall även yrkesförberedande utbildningar tillåtas i takt med att efterfrågan på yrkesutbildad personal ökar. Allmän behörighetsgivande utbildning skall även i fortsättningen endast undantagsvis vara möjligt för vissa grupper. SwIT Yrkesutbildning träffades ett avtal mellan staten, genom , och SwIT-yrkesutbildning med uppgift att genomföra ett nationellt program för IT- utbildning. Detta avtal bygger på en överenskommelse mellan , och () där syftet är att innan är slut yrkesutbilda 10 000 personer i modern informationsteknik. av deltagarna skall rekryteras från gruppen arbetslösa och inskrivna vid arbetsförmedlingen och övriga kan vara redan anställda, under förutsättning att arbetsgivaren betalar lön och andra förmåner för arbetstagaren. SwIT-yrkesutbildning har sedan avtalet tecknades byggt upp en rikstäckande organisation med drygt femtio lokala projektledare, vilka kartlägger företagens rekryteringsbehov inom de yrkesområden där programmet verkar. SwIT-yrkesutbildnings centrala kansli genomför därefter en upphandling av utbildningar enligt lagen om offentlig upphandling. Enligt AMS veckostatistik för deltog 1 092 personer i IT-satsningen. Yrkesinriktad rehabilitering () Arbetshandikappade utgör huvuddelen av dem som deltar i yrkesinriktad rehabilitering. , samt , var drygt fyra av fem deltagare arbetshandikappade. Deltagandet i åtgärden har ökat mellan och . Könsfördelningen var jämn. tillhandahåller också service i form av kortare insatser utan att utbildningsbidrag lämnas. Dessa deltagare registreras inte som inskrivna vid . Denna del av verksamheten går följaktligen inte att följa upp. Datortek/aktivitetscenter I genomsnitt har ca 14 000 personer deltagit i datortek/aktivitetscenter . Det är en ökning med 4 000 personer jämfört med /96. var i genomsnitt av deltagarna . Andelen som fått arbete efter att ha avslutat åtgärden minskade under jämfört med /96 och är låg vid en jämförelse med andra åtgärder. Minskningen beror delvis på att andelen ungdomar, vilka har lättare att få arbete än äldre, har minskat. Den förhållandevis låga andelen som fått arbete förklaras också av att deltagarna ofta går till andra aktiviteter i form av studier m.m. har i genomsnitt 13 000 personer deltagit i datortek/aktivitets center . Andelen som fått arbete har ökat trots att andelen ungdomar minskat. Ökningen förklaras av det förbättrade arbetsmarknadsläget. Statens kostnad för datortek/aktivitetscenter uppgick under till varav användes till investeringar och resterande del till utbildningsbidrag till deltagarna. Därutöver har otraditionella medel använts till ersättning till de programansvariga. Kapacitetsutnyttjandet har legat kring , där fullt kapacitetsutnyttjande är fyra deltagare per dator och dag. Kapacitetsutnyttjandet ökade som målet modifierades till att uppnå ett så högt kapacitetsutnyttjande som möjligt med hänsyn till kvaliteten på innehållet i datorteken. Arbetslivsutveckling (ALU) Av dem som började ALU var ca 77 000 män och ca 65 200 kvinnor. Inom alla ålderskategorier är de ALU-anvisade till övervägande delen män. En förklaring till detta är att de flesta finns inom organisationer och föreningar, där det förekommer flera traditionellt manliga arbetsuppgifter. Deltagarna får utbildningsbidrag i ALU. Kostnaderna för utbildningsbidrag för dessa uppgick till . Under använde AMS för kringkostnader i samband med ALU-verk- samheten. Motsvarande kostnad för /96 (18 månader) var . Utgifterna avser planering och organisation av anordnarens verksamhet samt resekostnader för deltagare i ALU-verksamhet. Starta-eget bidrag Starta-eget bidrag har omfattat 12 280 personer i genomsnitt , vilket är den högsta omfattningen sedan stödet infördes . Kostnaden för bidraget var ca . Förlängd bidragstid för personer med invandrarbakgrund infördes . Effekterna har inte ännu kunnat bedömas. Möjligheterna till förlängning för kvinnor infördes . Utfallet är positivt. Av personer kvarstående i åtgärden vid utgången av juni månad var kvinnor. var motsvarande siffra . Enligt nuvarande regler lämnas utbildningsbidrag vid start av näringsverksamhet . Bidragstiden får förlängas i fyra fall nämligen, om det finns särskilda skäl, näringsverksamheten bedrivs i glesbygd eller avseende arbetslösa kvinnor och arbetslösa invandrare enligt närmare angivna förutsättningar. Regeringen anser att i det pågående förenklingsarbetet beträffande arbetsmarknadspolitiska författningar bör dessa förlängningsregler samordnas. I förenklingssyfte bör därför fortsättningsvis endast en undantagssituation uttryckligen anges, nämligen särskilda skäl. Typiskt sett har de nämnda prioriterade grupperna särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. De bör därför även fortsättningsvis särskilt komma ifråga för förlängt bidrag. Arbetsplatsintroduktion (API) deltog i genomsnitt 34 300 personer i API. av har varit förlagda till privat sektor, medan kommuner och landsting varit anordnare för av praktikplatserna. uppgick utgifterna för utbildningsbidrag vid API till . Inkomsterna av finansieringsbidraget under inkomsttitel Bidrag till API uppgick till . betalades ut i utbildningsbidrag som arbetsgivarna betalade in i finansieringsbidrag. Regeringen bedömer att inkomsterna för finansieringsbidraget blir lägre än vad som beräknades i samband med statsbudgeten för . Orsaken till att inkomsterna från finansieringsbidraget blir lägre än beräknat är framförallt en lägre omfattning bl.a. beroende på att länsarbetsnämnderna blivit restriktivare i att anvisa personer till åtgärden för att i konjunkturuppgången motverka undanträngningseffekter. Bortfallet beror dock även på att det tidigare funnits brister i uppföljning och administrativa rutiner kring finansieringsbidraget hos RFV och AMS. Som ett resultat härav flyttades administrationen av finansieringsbidraget från de allmänna försäkringskassorna till länsarbetsnämnderna. Vidare infördes en förändring som innebär att arbetsgivaren betalar finansieringsbidraget i stället för som tidigare i samband med anvisningstidens slut. Gruppaktiviteter Antalet deltagare i jobbsökaraktiviteter var drygt 6 000 personer . Merparten av dessa genomfördes inom ramen för datorteksverksamheten, men även i övriga gruppaktiviteter har deltagarantalet ökat från ca 1 350 till ca 2 300 . Totalt beräknas omkring 60 000 personer ha deltagit i gruppaktiviteter utanför datorteksverksamheten. Inklusive aktiviteter inom datorteksverksamheten beräknas ca 140 000 personer ha genomfört jobbsökaraktiviteter . Beredskapsarbete anordnades beredskapsarbete i form av resursarbete eller annat beredskapsarbete. Åtgärden annat beredskapsarbete upphörde då individuellt anställningsstöd infördes. Beredskapsarbete har kraftigt minskat i omfattning . Orsaken till minskningen var sänkta bidragsnivåer samt att det varit svårt att få fram anordnare av beredskapsarbeten. utgjorde kvinnorna och männen av deltagarna i beredskapsarbete. Beredskapsarbete anordnades i huvudsak av kommuner och landsting. Den totala kostnaden för beredskapsarbeten uppgick till . /96 (18 månader) uppgick kostnaden till . Rekryteringsstöd Rekryteringsstödet upphörde då individuellt anställningsstöd infördes. Rekryteringsstödet omfattade i genomsnitt 3 700 personer . Det är en mycket kraftig minskning jämfört med /96 då 13 500 personer i genomsnitt deltog i åtgärden. Orsaken till minskningen förklaras främst av den högsta ram på för stödet som fanns . Kvinnorna utgjorde och männen av deltagarna i rekryteringsstöd. Det var främst privata arbetsgivare som anställde arbetslösa med hjälp av rekryteringsstöd. Den totala kostnaden för rekryteringsstöd uppgick till . /96 (18 månader) uppgick kostnaden till . Utbildningsvikariat Utbildningsvikariat har till och med bestått dels av ett vikariatstöd, dels av ett utbildningsstöd. ersattes vikariatstödsdelen av det individuella anställningsstödet. I genomsnitt omfattade utbildningsvikariatet 3 500 personer . Det är en kraftig minskning jämfört med /96 då i genomsnitt 9 700 personer deltog. Den totala kostnaden för utbildningsvikariat uppgick till och till budgetåret (18 mån). Orsaken till minskningen var att ersättningen till arbetsgivaren gradvis försämrades. Utbildningsvikariat har förekommit främst inom kvinnodominerade branscher såsom vård och omsorg, vilket förklarar varför kvinnor utgjorde av deltagarna under . Individuellt anställningsstöd För att undvika onödig administration och som ett led i regeringens förenklingsarbete har åtgärderna rekryteringsstöd, annat beredskapsarbete och vikariatstödsdelen i utbildningsvikariat, , ersatts av individuellt anställningsstöd. I detta ingår även det som tidigare benämndes annat beredskapsarbete som medför investeringar. var antalet deltagare i anställningsstöd 8 800 personer i genomsnitt . Kvinnorna utgjorde och männen av deltagarna. Utgifterna för anställningsstödet uppgick till , inklusive utgifter för beredskapsarbete, rekryteringsstöd och utbildningsvikariat där pågående beslut fortsatt att gälla under innevarande budgetår i enligt övergångsreglerna vid införandet av det individuella anställningsstödet. Bidrag till utbildning i företag I genomsnitt deltog 775 personer i åtgärden utbildning i företag . Av dessa var 188 kvinnor och 587 män. Utöver detta deltog 1 797 personer inom ramen för kommunavtalen. var motsvarande siffra för utbildning i företag 780 personer, varav 172 kvinnor och 608 män. Utöver detta deltog 1 649 personer inom ramen för kommunavtalen.