prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Den övervägande delen av de iakttagna bristerna är interna och påverkar därför ej totala kostnader och intäkter och ekonomiska ställning. RRV har givit till vilket är omdömet Fullt tillfredsställande på skalan Fullt tillfredsställande, Tillfredsställande och Ej tillfredsställande. Anslag för A3 : Sektorsuppgifter Utgift Tusental kronor 823 000 1999 Förslag 786 593 2000 Beräknat 799 653 1 2001 Beräknat 813 603 1 1 Motsvarar 786 593 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Tågtrafikledningens och kostnader, statligt bidrag till banhållningen av samt verksamhet som bedrivs inom ramen för sektorsansvar, exempelvis forskning och utveckling, internationellt arbete, samhälls- och transportplanering samt trafiksäkerhetsfrågor. Från anslaget finansieras även administrationskostnader, dvs. sådan verksamhet som inte direkt kan hänföras till en slutprestation. Administrationskostnaderna består huvudsakligen av kostnader för central ledning, information, verksamhetsplanering, personal- och ekonomiadministration och service. uppgick administrationskostnader till , vilket var en minskning med jämfört med . Vid utgången av fanns ett stort anslagssparande som främst var att hänföra till Tågtrafikledningens verksamhet. planerar att använda anslagssparandet till utbyggnad av fjärrstyrda trafikledningssystem (fjärrblockering) samt för system som stödjer en effektivisering av Tågtrafikledningen. Anslagssparandet beräknas minska till vid utgången av och resterande del beräknas förbrukas . Regeringens överväganden har ett sektorsansvar för hela järnvägstransportsystemet, vilket bl.a. innebär att ansvarar för statens myndighetsutövning inom järnvägssektorn och för förvaltningen av statliga järnvägsanläggningar. I syfte att förstärka sektorsroll och mot bakgrund av att under innevarande år från SJ övertagit ansvaret för vissa forskningsprojekt, föreslår regeringen en resursförstärkning av anslaget för att öka insatser rörande forskning och utveckling, internationellt arbete, miljöfrågor samt planering och uppföljning inom järnvägssektorn. Jämfört med innevarande år beräknar regeringen en ökning av det statliga bidraget till banhållning på med , till , mot bakgrund av dels ökad godstrafik på och dels intäktsbortfall på grund av det transportpolitiska beslutet. Bidraget till delfinansieras från anslaget A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling. Intäktsbortfallet beror på att IBAB enligt avtal med staten är bunden vid att inte ha högre trafikavgifter på än på det statliga järnvägsnätet och att banavgifterna på statens spåranläggningar kommer att sänkas fr.o.m. . Regeringen föreslår ett ramanslag för : Sektorsuppgifter uppgående till . Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 755 694 Pris- och löneomräkning 15 290 Justering av 3 593 Ändrat resursbehov 12 016 Förslag 1999 786 593 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). A4 : Banhållning (Nuvarande benämning: Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar) 7 750 000 1999 Förslag 6 689 600 2000 Beräknat 6 475 368 2 2001 Beräknat 6 677 886 3 1 Anslaget minskades 72 200 tkr i tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Motsvarar 6 367 284 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 6 449 307 tkr prisnivå. Anslaget finansierar drift och underhåll av de järnvägar förvaltar, investeringsåtgärder på stomjärnvägar, regionala järnvägsinvesteringar samt kapital-, ränte-, amorterings- och avskrivningskostnader som är förknippade med lån som avser investeringar i järnvägsanläggningar. Det stora anslagssparandet vid utgången av beror i huvudsak på ett stort antal försenade byggstarter. Regeringen har beslutat överföra av detta anslagssparande till . Vid utgången av beräknas anslagssparandet vad gäller anslagsposten Investeringar i stomjärnvägar uppgå till . Regeringens överväganden Anslaget benämns : Banhållning och innefattar anslagsposterna Drift och underhåll av statliga järnvägar, Investeringar i stomjärnvägar, Regionala järnvägsinvesteringar samt den nya anslagsposten Kostnader för lån avseende järnvägsinvesteringar. Innevarande budgetår finansieras räntekostnader för investeringar i eldriftsanläggningar och kapitalkostnader för investeringar i teleanläggningar från anslagsposten Drift och underhåll. Indelningen av anslagsposterna förändras så att alla kapital-, ränte-, amorterings- och avskrivningskostnader som är förknippade med lån som avser investeringar i järnvägens infrastruktur finansieras från anslagsposten Kostnader för lån avseende infrastrukturinvesteringar. Regeringen beräknar denna anslagspost till för . Regeringen beräknar att en förstärkning av anslagsposten Drift och underhåll av statliga järnvägar bör ske med anledning av övertagande av vissa anläggningar från SJ enligt det transportpolitiska beslutet (kapillärt bannät, planskilda plattformsförbindelser, anläggningar på plattformar samt trafikinformationsanläggningar). Regeringen beräknar en anslagspost för Drift och underhåll av statliga järnvägar på . I beräkningen av anslaget har hänsyn tagits till att i enlighet med det transportpolitiska beslutet kommer att disponera en större andel av banavgifterna för drift- och underhållsåtgärder. I länsplanerna för regional transportinfrastruktur finns järnvägsinvesteringarna till övervägande delen i början av tioårsperioden. Regeringen konstaterar att detta ökar anslagsbehovet , men att detta behov måste vägas mot genomförandetakten vad gäller övriga investeringar i länsplanerna och mot det tillgängliga budgetutrymmet för övriga anslag. Regeringen beräknar ett anslag på för regionala järnvägsinvesteringar, vilket motsvarar av de järnvägsinvesteringar som ingår 1999. har 1998 erhållit anslag som överstiger den genomsnittliga nivån i stomnätsplanerna. Detta har inneburit att kunnat genomföra investeringar i stomnätet i en hög takt. Regeringen bedömer att målsättningen bör vara att nivån på anslagsposten Investeringar i stomjärnvägar anpassas till den genomsnittliga nivån i stomnätsplanen 2007, vilken är , exklusive lånefinansierade objekt. En extern finansiering på förutsätts ske och , enligt överenskommelse mellan staten och angående finansieringen av bl.a. nya i . Regeringen beräknar för en anslagspost för investeringar i stomjärnvägar på , vilket med hänsyn till den externa finansieringen motsvarar en anslagsnivå på . Denna anslagsnivå motsvarar av den genomsnittliga nivån i stomnätsplanen. Regeringen föreslår ett ramanslag för : Banhållning uppgående till 6 . Med anledning av osäkerheten kring ett antal större järnvägsprojekt som ingår i stomnätsplanen vad gäller bl.a. tidsåtgång för plan- och tillståndsprocesser som påverkar tidpunkter för byggstarter, bedömer regeringen att det råder en stor osäkerhet om anslagsbehovet. För att öka handlingsutrymmet föreslår regeringen därför att av anslag A2 Väghållning och statsbidrag, tills vidare disponeras av regeringen (se avsnitt om ). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 7 418 204 Pris- och löneomräkning -67 418 Ändrat resursbehov -661 186 Förslag 1999 6 689 600 År Årsredovisning 1997 Prognos 1998 Förslag 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Upplåning 900 450 1 115 2 000 1 385 Amortering 545 100 800 1 900 1 335 Utnyttjad låneram 7 385 7 735 Låneram 7 575 7 735 8 050 8 150 8 200 Regeringens överväganden finansierar en viss del av sin verksamhet med lån i . Den lånefinansierade verksamheten består av investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, de s.k. SL-investeringarna, produktionsutrustning, rörelsekapital, omsättningstillgångar samt tidigareläggningskostnader som finansieras med bidrag från (). Lånen återbetalas med anslagsmedel i enlighet med anläggningarnas ekonomiska livslängd som varierar . föreslår regeringen en låneram för dessa ändamål uppgående till . har tillkännagivit (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10 s. 97, rskr. 1997/98:266) att det är angeläget att regeringen i budgetpropositionen redovisar i vilken utsträckning anslagsramarna är intecknade av lånefinansierade projekt. Av nedanstående tabell framgår bl.a. att kostnaden för räntor, amorteringar m.m. beräknas uppgå till , vilket motsvarar av de anslagsmedel regeringen föreslagit för infrastrukturinvesteringar i järnvägar, inklusive extern finansiering. Anslagsbehovet påverkas bl.a. av den framtida räntenivån. Anslagsbehov för räntor, amorteringar m.m. för lånefinansierade projekt 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Elinvesteringar 403 434 454 475 495 511 525 539 553 566 Teleinvesteringar 190 203 215 222 228 234 239 245 251 257 SL-investeringar och Grödingebanan 233 225 216 207 198 189 181 172 163 154 Villlkorslån, 68 68 68 68 68 68 68 68 68 68 0 0 0 42 83 83 83 525 525 525 Totalt 895 928 952 1 014 1 072 1 085 1 096 1 549 1 560 1 570 Avgiftsbelagd verksamhet Trafikutövare som trafikerar de järnvägar förvaltar erlägger banavgifter enligt förordning om avgifter på statens spåranläggningar. Därutöver säljer tele-, el- och övriga banhållningstjänster till externa kunder. Intäkterna använder för att till en del finansiera sin verksamhet. Följande figur visar intäkterna . Intäkter av avgifter och övriga ersättningar Budget för avgiftsbelagda verksamhet Verksamhet Intäkter 1997 Kostnader 1997 Intäkter 1998 Kostnader 1998 Intäkter 1999 Kostnader 1999 Disponerade banavgifter 121 Teletjänster 131 122 147 127 165 145 Elförsäljning 616 616 615 615 615 615 Industridivisionen 375 353 160 145 250 230 Bandistrikt m.m. 387 371 226 233 264 267 Utbildning 14 14 8 8 9 9 Summa 1 644 1 476 1 281 1 128 1 578 1 266 A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transporteuropeiska nätverk Utgift Tusental kronor 188 542 1999 Förslag 200 000 2000 Beräknat 200 000 2001 Beräknat 200 000 Anslaget bekostar utbetalning av finansiellt stöd från Europeiska gemenskapen till svenska projekt inom området transeuropeiska nät (TEN) för infrastrukturerna inom transport och telekommunikationer. medlemskap i innebär bl.a. möjlighet för att ansöka om gemenskapens finansiella stöd för projekt av gemensamt intresse på området för transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport- och telekommunikationer. Finansiellt stöd har beviljats för bl.a. följande svenska projekt; Öresundsförbindelsen, väg- och järnvägsprojekt inom den Nordiska triangeln samt för vissa investeringar inom sjöfartens och luftfartens infrastruktur. Gemenskapens stöd inbetalas på inkomsttitel i statsbudgeten. I likhet med övriga utgifter och inkomster på statsbudgeten bör bidrag från EU bruttoredovisas, vilket innebär att bidraget inbetalas till statsbudgetens inkomstsida och motsvaras av anslag på statsbudgetens utgiftssida. Utgifterna för stöd till de projekt som erhållit finansiellt stöd får inte överstiga vad som inbetalts av gemenskapen på inkomsttitel i statsbudgeten. Regeringens överväganden Storleken på anslaget har beräknats utifrån en bedömning av det finansiella stödet till svenska TEN-projekt . Regeringen bedömer att anslaget för stöd från EU högst behöver uppgå till . A6 Nationellt investeringsprogram för infrastrukturutveckling Utgift Tusental kronor 1999 Förslag 1 650 000 2000 Beräknat 1 617 647 2001 Beräknat 0 1 1 146 000 tkr ligger i anslag A2 för . Anslaget bekostar återbetalningen av vissa skulder och andra åtaganden staten har inom ramen för de särskilda storstadsöverenskommelserna i och samt för . Regeringens överväganden har bl.a. godkänt finansieringslösningen för och samt godkänt att återbetalning av redan upptagna lån skall ske med anslag på statsbudgeten (prop. 1997/98:123, bet. 1997/98:TU5, rskr. 1997/98:213). instämde i regeringens bedömning att lån för projekt i skyndsamt bör betalas tillbaka. Staten skall också ersätta , , och kommuner samt för nedlagda kostnader för vissa väganknutna miljöinvesteringar. Av anslaget kommer att användas för att återbetala skulder och andra åtaganden som staten har till följd av det avbrutna genomförandet av . har vidare godkänt en förändrad överenskommelse för (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU127, rskr. 1997/98:310). För återbetalning av lån m.m. i föreslås att användas. Resterande föreslås att nyttjas för . För den tidigare Göteborgsöverenskommelsen har de berörda kommunerna genom i redovisat det uppdrag regeringen gav dem med stöd av 6 kap. 2 § lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL). Av uppdraget framgår att kommunerna skall visa hur de i sin planering enligt (1987:10) avser att tillgodose intressen som rör hushållningen med naturresurser i de områden som berörs av överenskommelsen. I sin redovisning bedömer att berörda riksintressen kan tillgodoses under förutsättning att den fortsatta planeringen bedrivs med stor hänsyn till hushållningsintressena. Vidare redovisas miljökonsekvensbeskrivning av överenskommelsen som godkänts av de berörda kommunerna. redovisning av uppdraget har remitterats. Miljöstyrande vägavgifter Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppdraget att lämna ett förslag till lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter i tätort. Som en viktig utgångspunkt för arbetet angavs att ett sådant avgiftssystem skulle kunna styra vägtrafiken till gagn för miljö och framkomlighet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer att överväga de förslag som utredaren lämnar för att, om kommuner så begär, kunna gå vidare i frågan 14 Sjö- och luftfart 14.1 Omfattning och utgiftsutveckling Verksamhetsområdet omfattar , och . Vidare omfattas transportstöd till , bidrag till sjöfarten för att skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten samt stöd till kommunala flygplatser. har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra, miljöanpassade och effektiva former. har i uppdrag att tillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids- och kulturliv. har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och utveckla statens flygtrafiktjänst och flygplatser. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 711,2 807,3 802,1 807,1 633,7 633,7 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall resultat före bokslutsdispositioner var , en försämring med jämfört med föregående år. Budgeterat motsvarande resultat för är . inlevereras till staten. uppfyllde inte räntabilitetsmålet. verksamhet har till stor del präglats av arbetet med att förbättra sjösäkerheten och att miljöanpassa sjöfarten. Luftfartsverkskoncernens resultat före bokslutsdispositioner var , en förbättring med jämfört med föregående år. Budgeterat motsvarande resultat för är . inlevereras till staten. Regeringen konstaterar att för uppfyllde räntabilitetsmålet och utdelningskravet. Verksamhetsmålen för säkerhet och luftfartspolitik kan anses uppfyllda i huvudsak. Förändringar genomför ett arbete för att rationalisera sin verksamhet. Rationaliseringen syftar bl.a. till att minska utgiftsnivån med ca jämfört med innevarande år. har påbörjat ett effektiviseringsprojekt, Uppdrag 2000, för att förhindra långsiktigt bestående resultatförsämringar. Prioriteringar för Sjösäkerhets- och miljöfrågorna ges fortsatt hög prioritet. Arbetet inom EU och det internationella arbetet, företrädesvis inom sjöfartsorganisationen , , är för dessa frågor av särskild betydelse. Också inom flyget ges säkerhets- och miljöfrågor fortsatt hög prioritet. Resultatbedömning De av statsmakterna övergripande målen samt verksamhetsmålen inom verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts. Regeringen konstaterar att såvitt avser i regleringsbrevet för uppställda mål har uppfyllt utdelningskravet och soliditetsmålet. Regeringen konstaterar vidare att räntabilitetsmålet på inte uppfyllts. Avkastningen på eget kapital blev . Räntabilitetsmålet har dock ändrats till för . Regeringen konstaterar att såvitt avser i regleringsbrevet för uppställda mål har uppfyllt räntabilitetsmålet och utdelningskravet. Regeringen konstaterar vidare att det långsiktiga soliditetsmålet på ännu inte uppfyllts, även om soliditeten steg något till . Revisionens iakttagelser revisionsberättelser innehåller inga anmärkningar mot de under verksamhetsområdet ingående myndigheterna. 14.2 Sjöfart Sjöfartsmarknaden geografiska läge och vårt stora beroende av utrikeshandeln ger sjöfarten en viktig roll i det svenska transportsystemet. Den sjöledes transporterade utrikes godsvolymen uppgick till . Även för transporterna inom är sjöfarten av stor betydelse. av det totala inrikes transportarbetet utgörs av sjötransporter. Färjetrafiken är den sektor inom sjöfarten som utvecklats starkast. lastbils- och järnvägsgods transporterades med färjor. Det totala antalet passagerare till ökade med 720 000 till 19,2 miljoner. Den svenska handelsflottan minskade med 32 fartyg. Denna utveckling beror främst på den ökade konkurrensen från andra länders handelsflottor. Sjöfarten har en stor betydelse för den svenska utrikeshandeln och för det svenska näringslivet. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall resultat före bokslutsdispositioner var , en försämring med jämfört med föregående år. Budgeterat motsvarande resultat för är . har inlevererats till staten. Regeringen konstaterar att för på grund av nya grunder för beräkning av pensionsskulden inte har uppfyllt räntabilitetsmålet. verksamhet har till stor del präglats av arbetet med att förbättra sjösäkerheten och att miljöanpassa sjöfarten. Större förändringar genomför verket ett rationaliseringsprogram som syftar till att minska utgiftsnivån med ca fram jämfört med innevarande år. Mål - Det övergripande målet för föreslås ligga fast. - Målet för räntabilitet på eget kapital föreslås ligga kvar på nuvarande nivå, . - Utdelningskravet, en tredjedel av resultat efter skattemotsvarighet, föreslås oförändrat. - Det långsiktiga målet är att soliditeten bör uppgå till lägst . - Prisrestriktionen föreslås ligga fast; farledsavgifterna får öka med högst nettoprisindex. Prioriteringar Sjösäkerhets- och miljöfrågorna ges fortsatt hög prioritet. Arbetet inom EU och inom FN:s sjöfartsorganisation , , är för dessa frågor av särskild betydelse. En investeringsnivå på föreslås för planperioden 2001. Investeringarna avser till stor del återanskaffningar. En låneram på föreslås. Det kan noteras att kommer att ersätta de två äldsta isbrytarna och med tre nya fartyg. Dessa tre nya fartyg kommer inte att ägas av . Ett samarbetsavtal har ingåtts med och /S vilket ger tillgång till fartygen under tre vintermånader. används de som s.k. supply-fartyg. Resultatbedömning och slutsatser redovisade för ett resultat före bokslutsdispositioner på , en försämring med jämfört med föregående år. Resultatförsämringen har sin grund i de nya försäkringstekniska grunder som införts vid beräkningen av pensionsskuld. Den nya principen påverkar resultat med en engångskostnad på . Investeringarna uppgick till . revisionsberättelse innehåller inte några invändningar mot årsredovisning för . arbete har präglats av arbete i internationella organ med att öka sjösäkerheten och vidare att fortsätta att miljöanpassa sjöfarten. Arbetet bedrivs inom ramen för EU samt FN:s sjöfartsorganisation , . Regeringen konstaterar att uppfyllt uppställda mål avseende utdelning och soliditet. Räntabilitetsmålet på har däremot inte uppfyllts. Avkastningen på eget kapital blev . Räntabilitetsmålet har dock ändrats till för . Verksamhetens inriktning m.m. treårsplan föreslår inte någon förändring av nu gällande övergripande mål för verksamheten. Verket föreslår inte heller några förändringar av verksamhetsmålen för farledshållning och lotsning, sjöräddning, sjökarteverksamhet eller miljö. Sjösäkerhet och miljö lämnade den internationella med anledning av förlisning sin slutrapport. Regeringen gav i uppdrag att lämna förslag om vilka åtgärder rapportens förslag bör föranleda. förslag behandlades också vid en internationell sjösäkerhetskonferens i . En sammanställning av konferensens slutsatser skall överlämnas till den internationella sjöfartsorganisationen för övervägande. antogs i IMO det s.k. luftföroreningsannexet genom ett tilläggsprotokoll till konventionen om förhindrande av förorening från fartyg (MARPOL 73/78). Annexet innehåller regler som begränsar utsläpp av bl.a. svavel och kväveoxider. För gäller krav på särskilt låga utsläppsnivåer av svavel. har undertecknat protokollet. infördes miljödifferentierade sjöfartsavgifter. Systemet har fått ett gott gensvar och över 1 000 fartyg har anmält att de använder lågsvavligt bränsle. arbetar nu aktivt för att i olika internationella fora få gehör för liknande åtgärder i andra länder, framför allt i vårt närområde. Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera miljödifferentieringen av sjöfartsavgiftssystemet. och träffade ett samarbetsavtal på miljöområdet. fick i uppdrag att utreda hur det nuvarande systemet med mottagningsanläggningar för oljehaltigt avfall m.m. från fartyg fungerar samt hur förbudet mot avgifter efterlevs. Regeringens överväganden Regeringen ser med tillfredsställelse på aktiva arbete inom sjösäkerhets- och miljöområdet, nationellt såväl som internationellt. bör även fortsättningsvis vara pådrivande inom dessa områden. Arbetet inom EU får allt större betydelse, men arbetet inom IMO och Helcom är också av stor vikt. Det är angeläget att rekommendationerna föranledda av efter förlisning följs upp och så långt möjligt förankras internationellt. Regeringen lägger därför stor vikt vid uppföljningen av den internationella sjösäkerhetskonferensens slutsatser. Regeringens avsikt med att ge i uppdrag att utreda systemet med mottagningsanläggningar var att (K 1996:05) skulle ta del av resultatet och på grundval av detta föreslå sådana ändringar i systemet som kan medföra att de olagliga oljeutsläppen minskar. I syfte att ge tillräcklig tid att behandla försenade redovisning har regeringen förlängt utredningstiden till . Ekonomiska mål och resurser treårsplan Som regeringen nämnde i förra årets budgetproposition genomför ett rationaliseringsprogram som beräknas ge en besparing på ca . Treårsplanen innebär beräknade resultat efter skattemotsvarighet på 96, 103 respektive för åren 1999 2001. föreslår ingen förändring av målet för räntabiliteten men påpekar att miljödifferentieringen av farledsavgifterna innebär vissa svårigheter att bedöma hur resultatet påverkas. Anledningen är att det i systemet finns inbyggt återbetalning (restitution) för kväveoxidreducerande investeringar. Nuvarande mål är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till motsvarande av eget kapital. I den ekonomiska planen beräknas räntabiliteten till för samt . föreslår vidare att soliditeten inte sänks. I budgetpropositionen för anförde regeringen att soliditeten bör sänkas från dagens nivå på . Som skäl för att inte sänka soliditeten anger den nya försäkringsmodell som kan komma att införas vid beräkningen av pensionsskuld. föreslår ingen förändring av nuvarande utdelningsmål som är en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet. Den totala inleveransen, utdelning och skattemotsvarighet, beräknas för till och till 49,6, 53,4 respektive . föreslår ingen förändring av nuvarande restriktion för prishöjningar som innebär att farledsavgifterna får höjas med högst nettoprisindex. påpekar dock att det miljödifferentierade avgiftssystemet kan leda till minskade intäkter från farledsavgifterna. föreslår en investeringsnivå 2001 på sammanlagt . Investeringarna avser till stor del återanskaffningar.