prop · GM03111 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1998/99:111 Lägesrapport två om IT-omställningen i samhället Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redovisas av regeringen vidtagna och planerade åtgärder be- träffande IT-omställningen . Det är regeringens andra rapport över läget och hur anpassningsarbetet av IT-system fortskrider inom viktiga samhällsfunktioner och hos myndigheter. Den behandlar även informationsinsatser och beredskapsaspekter. 1 Inledning 3 2 Regeringens slutsatser och bedömning av aktuellt läge 3 3 Regeringens åtgärder 4 4 Omställningsarbetet i stort 5 5 För 2000-omställningen viktig infrastruktur 8 Elförsörjning 9 Telekommunikationer 10 Vattenförsörjning 11 6 Transporter 12 Luftfart 13 Sjöfart 14 Järnvägstrafik 14 Vägtrafik 15 7 Hälso- och sjukvård 15 8 Uppvärmning och bränsle 16 9 Miljöfrågor 19 10 Finans- och försäkringssektorn 18 Finanssektorn 19 Socialförsäkringar och vissa andra statliga system 20 Försäkringsmässiga konsekvenser för konsumenter. 20 11 Informationsaktiviteter och informationskanaler 21 Radio och 2000-delegationens arbete 23 12 Polis, räddningstjänst och Försvarsmakten 25 Polisväsendet 24 25 Försvarsmakten 26 13 Beredskap vid 2000-skiftet 27 Centrala myndigheter 27 28 Lokal och regional nivå 29 14 Företagen 32 15 Det internationella läget 33 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Inledning Orsaken till 2000-problemet är att årtal i datorer och IT-system, av ut- rymmesskäl, tidigare angivits med två siffror istället för fyra, dvs. Datorn uppfattar talet 00 som ett lägre tal än 99, alltså att kommer . Felet innebär att beräkningar, sorte- ringar, jämförelser etc. kan bli felaktiga. Funktionen hos mikroprocesso- rer eller s.k. mikrochips, som är inbyggda i olika datastyrda system och som finns i ett mycket stort antal, kan vidare komma att påverkas av övergången . Ett ytterligare problem är att är ett skottår. Om programmet inte har tagit hänsyn till detta blir följden att problem även kan uppstå vid olika slags beräkningar av dagar . För tekniska system där s.k. inbäddade komponenter och mikroprocesso- rer förekommer, är den kritiska tidpunkten vid tolvslaget på nyårsnatten eller vid första tillfälle därefter när en viss process eller utrustning tas i bruk. För administrativa system är den kritiska tidpunkten utsträckt , i takt med att datorer och tillämpningar tas i bruk. Problemet kan också ge sig tillkänna långt , när ett program utför be- arbetningar som innefattar ett datum på andra sidan nyår. De största pro- blemen uppstår givetvis för program och system som inte 2000-anpassats. överlämnade regeringen en första lägesrapport be- träffande IT-omställningen i samhället inför skiftet (skr. 1998/99:40) till . Denna andra skrivelse följer upp läget i de samhällsviktiga sektorerna baserade på bl.a. rapporter som tillsynsmyn- digheterna lämnat till regeringen (Fi98/992/delvis) och Statskontorets rapport (1999:11) Läget i viktiga samhällsfunktioner. Skrivelsen behandlar främst statens ansvarsområde vad avser de viktiga samhällsfunktionerna. Den skall inte ses som en heltäckande beskrivning av alla de samhällsområden som berörs av 2000-frågan. I den tidigare skrivelsen anförde regeringen att en tredje skrivelse vid behov skulle lämnas till . Regeringen avser istället löpande informera med så aktuell och uppdaterad in- formation som möjligt. 2 Regeringens slutsatser och bedömning av aktuellt läge Regeringens bedömning: Det har pågått och pågår omfattande insatser för att klara IT-omställningen . är väl förberett, även i ett internationellt perspektiv, men det kan bli störningar. Upprätthållande av viktiga samhällsfunktioner sker oftast i samverkan mellan olika aktörer, där staten kan vara en av dessa. Genom de uppdrag som regeringen gett till myndigheterna ökar successivt informationen om omställningsarbetet av dels myndigheternas egna IT-system, dels IT- system som finns hos aktörerna inom viktiga samhällsfunktioner. Läget är nu tydligare och under bättre kontroll än för , vid tid- punkten för den förra skrivelsen. Entydigt och gediget underlag finns nu för att kunna dra slutsatsen att elförsörjningen och telekommunikationer kommer att fungera som normalt. Arbetet beräknas i allt väsentligt kunna bli slutfört . Kärnkraftsäkerheten i svenska anläggningar kommer inte att på- verkas. 2000-omställningen inom transportsektorn beräknas i stort sett också vara genomförd . Vad gäller vattenförsörjningen är läget ännu inte helt klarlagt, särskilt för de mindre kommunerna. Detsamma gäller fjärrvärmeförsörjningen och de omställningsarbeten som kan be- höva genomföras i fastigheterna av fastighetsägarna. Informationen om anpassningsläget är () således ännu inte fullt tillräcklig eller så uppdaterad att det med bestämdhet går att uttala sig om risken för even- tuella störningar inom riktigt all viktiga samhällsfunktioner. Regeringen har därför inom bl.a. ovanstående områden begärt in ytterligare rapporte- ring och följer även fortsättningsvis omställningsarbetet inom de områden som ligger långt framme. Hälso- och sjukvården bedöms i allt väsentligt bli klar . Beredska- pen är generellt sett hög. Inom de finansiella systemen är risken för stör- ningar liten. System för socialförsäkringar kommer i huvudsak att vara 2000-säkrade till . Färdigtidpunkten för IT-systemen inom hantering av studiemedel är . Alla statliga myndigheter rapporterat att de hinner blir klar med sin egen IT-omställningen . Regeringens målsättning är att myndigheterna skall vara klara till . Omställningsarbetet går i vissa fall långsammare än planerat. Flera myndigheter rapporterar förseningar i förhållande till målsättningen. Förseningarna behöver emellertid inte avse system som har med viktiga samhällsfunktioner att göra utan kan även omfatta förseningar i omställningen av interna IT- system. Med tanke som återstår är det nöd- vändigt att dessa myndigheter intensifierar arbetet för att återta de förse- ningar som uppstått. Information om 2000-problemet och dess konsekvenser är viktig för att hantera människors farhågor. Betydelsen av informationsaktiviteter och väl fungerande informationskanaler inför och måste därför understrykas. Det gäller också behovet av incident- och bered- skapsorganisation, inom såväl företag som myndigheter och . Förberedelser och planering pågår för att kunna möta de om- ställningsproblem som skulle kunna uppstå. Lokala och regionala initiativ genomförs för att stärka de mindre före- tagens 2000-anpassning. 3 Regeringens åtgärder Regeringen anser att arbetet med IT-omställningen är av högsta prioritet och ett antal åtgärder har redan vidtagits. Förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem ålägger myndig- heterna att upprätta en plan för det anpassningsarbete som behöver göras samt att rapportera till Statskontoret hur arbetet fortskrider. Förordningen innehåller vidare krav på myndigheterna att vara klara med anpassningen av de system som är av väsentlig betydelse för verksamheten till . Tillsynsmyndigheterna skall enligt denna förordning också redovisa en bedömning av anpassningsarbetet inom tillsynsområdet. Vissa myndig- heter med tillsyns- eller sektorsansvar avseende särskilt viktiga samhälls- funktioner har dessutom genom regeringsbeslut fått särskilda uppdrag att bedöma risker och överväga behov av åtgärder för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner i samband med IT-omställ- ningen. De rapporter som myndigheterna redovisade till Statskontoret och annan information ligger nu till grund för regeringens skrivelse om aktuellt läge. Statskontoret har sammanställt och analyserat rapporterna och till regeringen redovisat sina bedömningar. Regeringen har tillkallat en särskild delegation för att behandla frågor rörande IT-omställningen, den s.k. 2000-delegationen (dir. 1998:10). Delegationens uppgift är bl.a. att vara samverkansorgan mellan privat och offentlig sektor. har regeringens arbete med 2000-frågan i allt större utsträckning kommit att avse förmågan att hantera de problem som trots alla åtgärder kan uppkomma . Regeringen har i beslut (Fi 1999/586) uppdragit åt länsstyrelserna att göra en samlad risk- och konsekvensbedömning för sina respektive län i sam- band med IT-omställningen. Regeringen har beslutat (Fö 1999/644) att skall vidta förberedelser och genomföra en ledningsövning i syfte att förbättra beredskap och förmåga att hantera de eventuella störningar i viktiga samhällsfunktioner som kan uppstå . 4 Omställningsarbetet i stort Regeringens bedömning: Omställningsarbetet med de statliga myndig- heternas egna IT-system går långsammare än planerat, dvs. blir inte slut- fört hos alla myndigheter till . Bristande 2000-säkring behöver emellertid inte medföra allvarliga störningar i samhällskritisk verksamhet eller viktiga sektorer. Ingen av myndigheterna har heller rapporterat att de inte skulle hinna bli klara . Prioritet ges naturligt åt att 2000-säkra verksamhetskritiska IT-system. Regeringen ser ändå allvarligt på att allt fler myndigheter rapporterar förseningar i om- ställningsarbetet av sina egna IT-system. Myndigheternas ledning kom- mer att uppmärksammas på sitt ansvar för att 2000-omställningen ges högsta prioritet och att arbetet intensifieras för att återta de förseningar som inträffat och undvika att ytterligare förseningar uppstår. Genom de uppdrag som regeringen givit till vissa tillsyns- och sektor- sansvariga myndigheter att följa läget och omställningsarbetet inom sina resp. sektorer ökar successivt informationen. Anpassningsarbetet är () ännu inte helt slutfört inom någon av de viktiga samhällsfunktio- nerna. Inom några områden är informationen fortfarande otillräcklig. Planeringsförutsättningar påverkas därigenom och kan leda till felpriori- teringar av insatser och beredskapsåtgärder hos andra aktörer. Rege- ringen har därför krävt ytterligare rapportering om läget inom vissa viktiga samhällsfunktioner. Varje myndighet bör ansvara för att informera om anpassningsarbetet inom sina ansvarsområden. Myndigheterna bör också ha en informa- tionsberedskap och särskild verksamhetsplan för tiden så att övergången kan hanteras. Skälen för regeringens bedömning: IT-omställningen av myndigheternas egna system Statskontoret genomför uppföljningar av statliga myndigheters anpass- ning av informationssystemen . Uppföljningarna omfattar drygt hundratalet statliga myndigheter. Samtliga myndigheter följs upp varje halvår. 54 myndigheter med särskilt IT-intensiv och samhällsviktig verksamhet följs dessutom upp varje kvartal. Enligt Statskontorets uppföljningar och har 23 myndigheter redovisat att de inte kommer att vara klara till . 82 myndigheter redovisar att de kommer att vara klara med omställningsarbetet till . Den senaste kvartalsmätningen, som redovisas i Statskontorets upp- följningsrapport , visar att av informationssyste- men har anpassats, säkrats och driftssatts. Det är en ökning sedan förra mätningen , men klart mindre än planerat. Alla myndigheter arbetar nu med att åtgärda och testa informationssystemen. Ett tiotal myndigheter har inte genomfört riska- nalyser för verksamheten eller anpassningsarbetet. Allt fler myndigheter flyttar fram sluttidpunkten för omställningsarbe- tet. Även förseningar i arbetet för åtgärds- och testfaserna redovisas. , , , Kriminalvårds- styrelsen, , och Centrala studie- stödsnämnden är några av myndigheterna som har rapporterat en färdig- tidpunkt efter . Vid det senaste rapporteringstillfället re- dovisar totalt 15 av de IT-intensivaste myndigheterna en senare färdig- tidpunkt. Alla myndigheter räknar fortfarande med att bli klara före års- skiftet även om tidsmarginalerna i vissa fall är mycket knappa. erfarenheter visar att det är testverksamheten som är den mest tids- och resurskrävande etappen i omställningsarbetet. Risken för ytter- ligare förseningar är därför betydande och antalet myndigheter som kommer att rapportera en färdigtidpunkt senare än befa- ras att öka ytterligare. Med tanke på den korta tid som återstår bör myn- digheterna koncentrera sina ansträngningar för att undvika ytterligare förseningar. Alla myndigheter bör, förutom att slutföra anpassningsarbetet, ta hän- syn till de osäkerheter som ändå kvarstår. I det syftet bör varje myndighet ha en plan för tiden , så att övergången går störningsfritt. Arbetet i sektorerna Enligt förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters in- formationssystem , skall myndigheter som utövar tillsyn redovisa en bedömning av anpassningsarbetet inom tillsynsområdet. Vissa myndigheter med tillsyns- eller sektorsansvar har dessutom fått särskilda regeringsuppdrag att bedöma risker och överväga be- hov av åtgärder för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner. Sådana uppdrag har genom regeringsbeslut getts till (vad avser elförsörjningen), (kärnkraftsäkerheten), (post och telekommunika- tionerna), (vattenförsörjningen), (luftfarten), (sjöfarten), (järnvägstrafiken), (hälso- och sjukvården), (fjärrvärme, petroleumprodukter och naturgas), (finansiella tjänster) samt (räddningstjänsten). Ett motsvarande uppdrag har också getts till avseende an- passningsarbetet vid universitet och högskolor. Uppdrag med inriktning mot förberedelser att kunna hantera störningar som skulle kunna uppstå i samband med själva , har getts till med avseende på allmän ordning och säkerhet samt länsstyrelserna med stöd av avseende ledningsorganisationen i länen. Uppdragen har (med vissa undantag) avrapporterats och . En ny redovisning skall ske . Regeringen kommer att kräva ytterligare avrapportering från vissa myndigheter . fick vidare i uppdrag att redovisa vilka eventuella problem som kan uppstå inom transportsektorn samt länsstyrelserna i uppdrag att genom- föra regionala risk- och konsekvensanalyser samt att redovisa vilka åt- gärder som kommunerna vidtagit eller planerar i länet för att underlätta de små och medelstora företagens omställning. Den modell som regeringen valt, genom att ge vissa myndigheter i uppdrag att bedöma risker m.m. för vissa samhällsfunktioner har fungerat mycket bra. I flera fall har myndigheten i fråga tagit initiativ, ofta till- sammans med branschorganisationerna, till att skapa former för anpass- ningsarbetet och uppföljningen som kan jämföras med de nationella år 2000-projekt, som i andra länder organiserats direkt under regeringen. Detta har inkluderat t.ex. erfarenhetsutbyte mellan aktörerna inom sam- hällsfunktionen, gemensamma förfrågningar till leverantörer av frekvent använda system och utrustningar, uppbyggnad av gemensamma databa- ser, anordnande av seminarier och konferenser etc. Ansvariga myndigheter har, beroende på sin tillsynsroll, haft varie- rande formella mandat att begära in upplysningar och information från aktörerna, som sammantaget representerar såväl kommuner, helt eller delvis statligt eller kommunalt ägda bolag som helt privata företag. I vissa fall har svarsfrekvensen i enkätundersökningar varierat men inte i något fall har man rapporterat svårigheter med att få tillgång till efter- frågade uppgifter. I flertalet fall har också aktörerna godkänt, att informa- tion om det egna individuella anpassningsläget offentliggörs. De rapporter, som ansvariga myndigheter lämnat , visar att anpassningsarbetet ännu inte är helt slutfört i någon samhällssektor. I flera fall, som t.ex. vad gäller elförsörjningen och telekommunikatio- nerna, gör myndigheten i fråga bedömningen att verksamheten kommer att fungera normalt i samband med skiftet . I andra fall, som t.ex. vad gäller hälso- och sjukvården och fjärrvärmeförsörjningen, be- dömer man att risk för störningar ännu inte kan uteslutas. I ytterligare några fall rapporteras att anpassningsläget är osäkert för någon speciell grupp av aktörer inom sektorn. Med hänsyn till att nästa avrapporte- ringstillfälle är först har regeringen för ansvarsområden beslutat om ytterligare lägesrap- portering avseende fjärrvärmen, sjöfarten med avseende på fartygen, luft- farten med avseende på andra aktörer än samt el- och teleområdet (N1999/7287/ITFOU). Vad gäller övriga tillsynsmyndigheter har Statskontoret begärt in riskbedömningar och ytterligare upplysningar. Svaren visar att tillsynsmyndigheterna följer anpassningsarbetet inom sina tillsyns- områden i varierande utsträckning. Som exempel på myndigheter, som mera aktivt följer arbetet, kan nämnas (med avseende på arbetslöshetskassorna), (försäkringskassornas lokala system), (inrapporteringen till riksbokföringen vid myndigheter som valt andra ekonomisystem än de som tillhandahålles av verket) samt Läke- medelsverket (tillverkning och distribution av läkemedel). 5 Elförsörjning, telekommunikation och vattenförsörjning Regeringens bedömning: Det är ytterst angeläget att elförsörjningen inför skiftet anpassas så att leveranssäkerheten kan upprätt- hållas. Med utgångspunkt i den information och det gedigna underlag som regeringen fått är risken för elavbrott inte större än i en normal driftssituation. Elföretagen bedriver anpassningsarbetet på ett tillfreds- ställande sätt och kommer i allt väsentligt att ha slutfört sina anpass- ningsprogram . Säkerheten vid landets kärnkraftverk kommer inte att påverkas. Det är likaledes ytterst angeläget att telekommunikationerna fungerar. De landsomfattande telenäten kommer vid skiftet att fungera som vid ett normalt årsskifte. Underlaget för bedömningen är gediget och entydigt. Anpassnings- arbetet kommer i huvudsak att vara klart . Post- och tele- styrelsen har intensifierat sitt tillsynsarbete. Arbetet hos kommuner samt hos mindre och medelstora företag med att säkra abonnentväxlar och in- terna telesystem är fortfarande inte tillfredsställande. Kommunerna har generellt kommit långt i arbetet med att se över vattenförsörjningen men i ett mindre antal kommuner råder fortfarande osäkerhet om man kommer att hinna bli klar . Många åtgärder är redan vidtagna och beredskapen är generellt sett hög. Situationen är lik- artad vad gäller reningsverken. Skälen för regeringens bedömning Elförsörjning Arbetet med att 2000-säkra elförsörjningen har fortsatt enligt tidigare redovisat mönster. I samarbete med branschföreningarna har Affärs- verket samlat in information om hur arbetet bedrivs och utvecklas. Budskap om nödvändigheten att i vissa fall öka tempot i an- passningsarbetet har sänts ut. redovisar att arbetet med att 2000-säkra produktions- systemet följer tidigare redovisade planer. Huvuddelen av det svenska elproduktionssystemet kommer att vara 2000-säkrat . Den säkrade produktionskapaciteten överskrider då bedömd elkonsumtions- nivå under nyårsnatten mot med minst 5 000 MW eller . Viss produktionskapacitet kommer att 2000-säkras efter . Detta beror i stor utsträckning på att det inte bedöms ekono- miskt rimligt att ta anläggningarna ur drift för att slutföra omställnings- arbetet före den normala sommaravstängningen för revision. Svenska Kraftnäts arbete med 2000-säkringen av stamnätet fortlöper enligt uppgjorda planer. Arbetet kommer att kunna avslutas med undantag för två system, som enligt planerna bli 2000- säkrade . Inget av dessa har någon inverkan på det fysiska nätet, dvs. på möjligheterna att upprätthålla elleveranserna. Region- och lokalnätsföretagens omställningsarbete utvecklas i stort enligt tidigare redovisade planer. En beredskaps- och driftplanering för pågår inom hela el- branschen. Bemanningen bedöms i genomsnitt bli ungefär fördubblad jämförd med en normal situation. Driftsituationen beräk- nas innebära en låg elkonsumtion relativt den rådande årstiden. Detta innebär att produktionsreserverna är mycket större än med hög elkonsumtion. På motsvarande sätt kommer överföringen på stamnät och distributionsnäten att vara låg jämfört med en höglastsituation. Detta innebär för stamnätet att flera anläggningar kan vara ur drift utan att elförsörjningen påverkas. Detta har demonstrerats i sam- band med en situation i , där 5 stamnätsledningar var ur drift på grund av salt- och isbeläggningar på isolatorer utan att el- avbrott inträffade. Även huvuddelen av underliggande nät klarar distri- butionen vid bortfall av vissa anläggningar. Ett undantag gäller för över- föringsnäten med de lägsta spänningarna, men dessa innehåller å andra sidan inga eller få datoriserade anläggningar. Arbete pågår med att planera för driftsituationen på ett sätt som skapar största möjliga flexibilitet att möta olika situationer. Diskussioner pågår mellan och produktionsföretagen i samt med stamnätsföretag i grannländerna om vilken driftsitua- tion som bör väljas för att skapa ytterligare marginaler i kraftsystemet. I dessa planer ingår också att anpassa driftsituationen så att tålighet mot störningar skapas på grund av förväntad relativt låg elkonsumtion under kritiska timmar. Elbranschen analyserar också i vilken utsträckning datorbaserade system kan kopplas bort om problem mot förmodan skulle uppstå. Avsikten är att slutföra dessa diskussioner och övriga delar av drift- och beredskapsplaneringen . Sammanfattningsvis redovisar att elbranschen i huvudsak, men inte fullt ut, klarar målet man satt upp, att ha 2000-säkrat alla anläggningar till . Svenska Kraftnäts bedömning är att elbranschen ändå kommer att hinna genomföra erforderliga åtgärder och att man skall kunna räkna med normal driftsäkerhet i kraft- systemet vid skiftet . Till detta kommer den höjning av be- manningen och beredskapen som håller på att planeras. En omfattande informationsplan har utarbetats. Informationsåtgärder pågår och kommer efterhand att omfatta samtliga hushåll i landet. Infor- mation till kunder och lokala organ förmedlas av företagen själva. På branschnivå förmedlas information till myndigheter, centrala organ, och andra branscher m.m. () bedömer att övergången inte kommer att innebära något hot mot säkerheten vid landets kärnkraft- verk och övriga anläggningar som ligger under inspektionens tillsyn. Viss information och kunskap om kärnkraftverken i vårt närområde finns hos SKI. Telekommunikationer Samtliga teleoperatörer har påbörjat arbetet med IT-omställningen . () har intensifierat sitt tillsynsarbete. Enligt uppgift från myndigheten kommer information om IT-omställ- ningen inom telekommunikationsområdet att finnas tillgänglig på PTS webbplats . Huvudfunktionerna hos samtliga operatörer för fast telefoni, mobil telefoni, Internetaccess och datakommunikation kommer att fungera utan störningar föranledda av skiftet , så även transmission inklu- sive hyrda förbindelser. Säkerheten i de funktionskritiska systemen kommer att hålla samma nivå som vid tidigare årsskiften. har medverkat i internationella överföringstester mellan olika operatörer. Inga problem har upptäckts. Slutsatsen är att ingen datumpro- blematik finns i gränssnitten mellan operatörerna och att ytterligare sam- bandstester (s.k. interconnecttester) inte behövs. Operatörer, som använ- der samma tekniska plattformar som sina moderbolag i utlandet, använ- der sig av deras testresultat varvid dubbelarbete undviks. Ett problem är att det vid tidigare årsskiften har blivit avbrott i mobil- nätet på grund av att många abonnenter ringer vid tolvslaget. Förhållan- det kan innebära avbrott även detta årsskifte och är något som inte är kopplat till 2000-frågan. Internationellt pågår ett arbete inom organ Inter- nationella teleunionen (ITU). Arbetsgruppen ITU Year 2000 Task Force bildades . I projektarbetet ingår ca 5000 operatörer samt till- synsmyndigheter världen över. Gruppen har en viktig roll som forum för internationell samordning och som informationscentral. som arbete pågår med omställningen vidtas beredskap för eventuella avbrott. Informationsberedskap byggs upp inom (). Myndigheten kommer att vara be- mannad . PTS kommer, tillsammans med telekommunikationsföretagen och 2000-delegationen, att ge olika målgrupper relevant och anpassad infor- mation om hur anpassningen av IT-systemen inom telekommunikations- sektorn fortskrider. Teleoperatörerna har bildat ett 2000-forum.