prop · GM039 · 1999-01-01 00:00:00 — bör ges möjlighet att tillsammans med de humanitära enskilda organisationerna och andra internationella organisationer, t.ex. IOM, utveckla formerna för ett samarbete om återvändande. Integrerade åtgärdsprogram för dem som återvänder självmant bör eftersträvas, med insatser under utlänningens vistelse i , under utresan och i vissa fall även efter ankomsten till hemlandet. I de fall den avvisade eller utvisade medverkar vid verkställigheten och självmant lämnar landet bör arrangera resan. I ärenden som överlämnats av till polismyndighet bör utresorna även fortsättningsvis organiseras av Kriminalvårdens transporttjänst. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 5.7 Ny instans- och processordning i utlänningsärenden De gällande förutsättningarna för instans- och processordningen i utlänningsärenden är att är central utlänningsmyndighet och beslutar i ärenden som rör ansökningar om viseringar, uppehållstillstånd, arbetstillstånd, flyktingförklaring och främlingspass enligt utlänningslagen samt om medborgarskap enligt lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. beslutar också om avvisning och utvisning enligt utlänningslagen. , , statsrådet med ansvar för dessa frågor och polismyndigheterna får besluta om förvar av utlänningar. negativa beslut om flyktingförklaring, svenskt medborgarskap och i frågor om uppehållstillstånd kan överklagas till . Beslut om förvar kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I vissa fall kan en polismyndighet fatta beslut om avvisning av en utlänning som inte är asylsökande. Ett sådant beslut kan överklagas till . Allmänna domstolar kan i samband med att en utlänning döms för brott förordna om utvisning. Såväl Invandrarverket som får lämna över ärenden till regeringen för beslut. Regeringen beslutar som enda instans i ärenden enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. prövar s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd. En parlamentarisk kommitté, Utredningen om ny instans- och process- ordning i utlänningsärenden, (NIPU, dir. 1997:20) skall ta ställning till om utlännings- och medborgarskapsärenden skall prövas i tvåpartsprocess och om prövningen skall göras av domstolar, domstolsliknande organ eller renodlade förvaltningsmyndigheter. Frågan om prövningstillstånd för överklagande skall därvid uppmärksammas liksom möjligheterna att avgöra vissa utlänningsärenden i en snabbprocess. Kommittén skall även utreda om beslutsordningen för ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll bör ändras och hur sekretessfrågor skall hanteras vid tvåpartsförfarande. Kommittén skall vidare göra en i första hand språklig och redaktionell översyn av utlänningslagen så att lagens struktur blir tydligare och mer överskådlig. Kommittén skall även med förtur utreda om det finns behov av att ändra reglerna om återkallelse av uppehållstillstånd, reglerna om i vilka fall uppehållstillstånd kan beviljas en utlänning som rest in i landet och möjligheterna att meddela tidsbegränsade uppehållstillstånd när sökanden inte kan styrka sin identitet. Ett första delbetänkande, Återkallelse av uppehållstillstånd (SOU 1997:67), lades fram . Detta ledde till de nya bestämmelser som tidigare beskrivits. Kommittén kommer att slutföra sitt arbete . 6 Invandringen till , inklusive asylsökande har en relativt livlig folkomflyttning med utlandet. Förutom alla mer eller mindre kortvariga förflyttningar över gränserna såsom för besök, turism, studier och arbete registrerades i den svenska statistiken 33 443 invandrare och 15 306 utvandrare. Detta avser personer som har för avsikt att bosätta sig i eller utomlands under . I dessa siffror inkluderas inte svenska medborgare som flyttar till och från . De siffror som redovisas här är hämtade från den officiella statistiken, men det finns anledning att anta att denna inte fullständigt belyser verkligheten. Det finns personer som har lämnat för att bosätta sig utomlands utan att ha anmält detta till myndigheterna, likaväl som det finns personer som uppehåller sig i utan att ha rätt till bosättning och därmed inte registreras i statistiken. Bland in- och utvandrare finns många nationaliteter. Av dem som invandrade till 1997 kommer från utomeropeiska länder och från utom . En stor del är nordiska medborgare, av de invandrade och av utvandrarna . Dessa omfattas av den fria rörligheten inom . Flyttningen inom EU har inte samma omfattning. fick 4 556 personer () uppehållstillstånd i enlighet med . fick 2 567 personer sådana tillstånd. 6.1 In- och utvandring av utländska medborgare Den migration som avser nordiska medborgare inom ramen för den nordiska passfriheten har under pågått mer eller mindre obemärkt. Till stora delar har in- och utflyttningarna varierat med det ekonomiska läget och även med förhållandena på arbetsmarknaden i de olika nordiska länderna. har det invandringsöverskott som fanns från under den första delen av perioden förbytts i ett underskott. Inom det migrationspolitiska området är det framförallt in- och utvandringen av utländska medborgare (här använt i bemärkelsen icke-nordiska medborgare) som är intressant. Invandringen av utländska medborgare består till den allra största delen av personer som fått uppehållstillstånd i av skyddsbehov och anhöriga till dessa. Trots vissa förändringar i lagstiftningen som reglerar invandringen till är det framförallt förändringar i vår omvärld som styr invandringen. Krig och oroligheter tvingar många på flykt från sina hemländer. De nya kommunikationerna gör att såväl transport av människor som utbyte av information blir alltmer omfattande. Många söker skydd i . Den allt dominerande händelsen för ökning av denna typ av invandring till har varit kriget och oroligheterna i f.d. . Detta avspeglas tydligt i sifferserien i tabellen som uppvisar en kraftig ökning av invandringen av utomnordiska medborgare . Ökningen utgörs av personer som kom till till följd av kriget i Bosnien- och som har fått tillstånd att bosätta sig i . Det är först, som tidigare påpekats, när det finns ett tillstånd för bosättning och därmed följande folkbokföring, som en person registreras som invandrare i den officiella statistiken. In- och utvandring av utländska medborgare kalenderåren 1984 1997 (tusental) År Invandring Utvandring Invandringsöverskott Totalt Nor- Övriga Totalt Nor- Övriga Totalt Nor- Övriga diska diska diska 1987 37,1 8,9 28,1 11,6 8,1 3,5 25,5 0,8 24,7 1988 44,5 11,5 33,0 11,8 8,3 3,5 32,6 3,2 28,4 1989 58,8 18,9 40,0 13,1 9,7 3,4 45,7 9,2 36,5 1990 53,3 15,9 37,4 16,1 12,5 3,6 37,2 3,4 33,8 1991 43,9 7,8 36,1 15,0 11,6 3,4 28,9 3,8 32,7 1992 39,5 8,0 31,5 13,1 11,7 1,4 19,7 3,7 23,4 1993 54,9 5,6 49,3 14,8 7,9 6,9 40,1 -2,3 42,4 1994 74,8 6,7 68,1 15,8 7,0 8,8 59,0 -0,3 59,3 1995 36,1 6,9 29,2 15,4 7,3 8,1 20,7 -0,4 21,1 1996 39,9 8,1 31,8 33,9 12,1 21,8 6,0 -4,0 10,0 1997 33,4 5,6 27,8 15,3 7,0 8,3 18,1 -1,4 19,5 (1998 23,5 2,5 21,0 18,0 2,9 15,1 5,5 -0,4 5,9) Anm: Invandring avser inflyttade och folkbokförda utländska medborgare. Utvandring avser utländska medborgare som under respektive kalenderår registrerats som utflyttade. 6.2 Enskilt inresta asylsökande sökte 9 623 personer asyl i , en ökning jämfört med föregående år med ca 3 000. De flesta asylsökande kom från , , och . Av dessa var 3 643 kvinnor (). sökte 5 461 personer asyl. Detta är drygt 1 600 fler än . Inströmningen av asylsökande till har varierat kraftigt, vilket ställt höga krav på de myndigheter som hanterar asylprocessen. var den månatliga inströmningen drygt 1 000 asylsökande men ökade till över 3 000 . Allteftersom konflikten i f.d. trappades upp ökade flyktingströmmarna. nåddes kulmen av antalet asylsökande och bara sökte nära 35 tusen personer asyl. En stor del av dem kom från provinsen i . Viseringsskyldighet för jugoslaviska medborgare medförde att inströmningen avtog. Däremot fortsatte många att fly undan kriget i . Kulmen av inströmningen under en enskild månad av personer som sökte skydd i uppnåddes med 7 600 asylsökande. infördes viseringsskyldighet för medborgare i Bosnien- . ökade åter antalet asylsökande. Främst var det kroatiska medborgare, varav många hade sin hemort i Bosnien- , som sökte sig till . var antalet i genomsnitt 750 personer . Minskningen har sedan fortsatt och var genomsnittet knappt 500 personer . ökade antalet och i genomsnitt sökte ca 800 personer asyl . I tabellen redovisas de största nationalitetsgrupperna som sökt asyl i och som fått uppehållstillstånd som flyktingar. Uppehållstillstånden omfattar även flyktingar som överförts hit genom flyktingkvoten. Detta gäller inte för där antalet uppehållstillstånd redovisas exklusive flyktingkvoten (ca 1 200 personer). Skillnaden mellan asylansökningar från medborgare i ett specifikt land och antal uppehållstillstånd som medborgare i det landet fått beror mellan ansökan och beslut. I många fall söker en person asyl ett kalenderår och får besked först ett senare år. Den individuella asylprocessen kan i många fall vara komplicerad och ta . Asyl- Uppe- Asyl- Uppe- ansök- hållstill- ansök- hållstill- Nationalitet ningar stånd ningar stånd 636 342 2 115 2 944 262 392 742 1 413 111 19 155 1013 148 452 176 120 58 18 62 30 11 19 8 12 1 557 1 958 3 057 1 472 401 742 356 150 109 51 36 136 54 0 37 0 203 37 231 40 434 205 364 132 Statslösa/ okänt mbskap 136 150 203 182 186 78 208 101 6 25 16 40 Övriga länder 1 441 344 2260 813 Totalt(avrundat) 6 400 4 800* 9 700 8 400* *Andelen kvinnor var ca 40 resp. . I utlänningslagen anges vad som grundar rätt till asyl i . De som får asyl i enligt de grunder som anges i flyktingkonventionen kallas ibland konventionsflyktingar. I tabellen nedan redovisas dessa uppdelade på två kategorier. Gruppen övriga , som endast utgör ett par procent av samtliga som har fått uppehållstillstånd i , är de som fått ett positivt beslut grundat strikt på de krav som ställs i flyktingkonventionen. Bland de flyktingar som, i samarbete med UNHCR, överförs till inom ramarna för den flyktingkvot som har bestämt, finns såväl skäl grundade på flyktingkonventionen som andra skäl. Eftersom denna uppdelning ej är möjlig att göra i statistiken redovisas alla kvotflyktingar här som konventionsflyktingar. De facto-flyktingarna utgörs av dem som har flyktingliknande skäl, men som inte anses omfattas av i flyktingkonventionens bestämmelser. Av redovisningen framgår att den allra största andelen av dem som får skydd i får det av skäl som ligger utanför dem som anges i flyktingkonventionen. har begreppen de factoflykting och krigsvägrare tagits bort ut lagstiftningen och ersätts med en utvidgad krets av skyddsbehövande. Vidare har begeppet asyl här förbehållits flyktingar (se avsnitt 5.1). Konventionsflyktingar Flyktingkvoten * 1 629 1 180** Övriga 128 1 310 Krigsvägrare 0 - De facto-flyktingar 1 651 - Skyddsbehövande - 739 Humanitära skäl 1 424 6 367 Totalt 4 832 8 416 * Ingen statistik är tillgänglig över hur stor andel av kvotflyktingarna som inte får flyktingstatus enligt flyktingkonventionen utan accepteras av andra skäl. **Flyktingkvoten räknas inte till konventionsflyktingar fr.o.m. detta år. Utöver dem som beviljas uppehållstillstånd enligt de skäl som nämnts ovan, tillkommer anhöriga till flyktingar, personer vilka inrest tillsammans med eller i nära anslutning till dessa och som omfattas av samma särskilda mottagande som flyktingar. Antalet sådana anhöriga som fick uppehållstillstånd uppgick till 3 908 personer och till 3 785 personer. Med anhörig avses här make/maka, sambo och barn till en svensk medborgare eller en utlänning med gällande uppehållstillstånd och som bor i . Tillstånd kan även ges andra nära anhöriga som ingått i hushållsgemenskapen eller som har central betydelse för familjen. Antalet beviljade uppehållstillstånd (vuxna och barn) framgår av följande tabell, som även redovisar grunderna för uppehållstillstånden. har tre grupper av invandrare, de som kom som adoptivbarn, gäststuderande samt de som kom av arbetsmarknadsskäl, varit relativt oförändrade i antal. Deras relativa andel av invandringen har dock ökat. Antalet personer som flyttat till inom ramarna för har ökat något. Skäl 1996 1997 Flyktingar m.fl. 4 832 8 416 Flyktingkvoten 1 629 1 180 Nära anhöriga(anknytningar) 18 816 18 861 Varav anknytning till flykting (3 908) (3 785) övriga anknytningar (14 908) (15 076) Arbetsmarknadsskäl 274 433 Gäststuderande 1 771 2 376 Adoptivbarn 807 694 5 164 4 556 Totalt 31 664 36 565 6.3 Flyktingkvoten och andra åtgärder för flyktingar har genom organiserad överföring tagit emot flyktingar inom ramen för en särskild flyktingkvot. Kvoten har till största delen använts för överföring, huvudsakligen i samverkan med UNHCR, av flyktingar eller andra personer som befinner sig i en särskilt utsatt situation. Kvoten är inte begränsad till att användas för flyktingar i ordets formella bemärkelse. Den kan också användas för personer som är förföljda och befinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sitt land. Riktlinjer för kvotens användning ges av regeringen efter beslut av . Det är som har ansvaret för uttagning och överföring av flyktingar till . samarbetar med () i transportfrågor. Uttagningarna sker i nära samverkan med UNHCR och det är främst utifrån UNHCR:s bedömning som planerar sina uttagningar. I policyfrågor samråder de nordiska regeringarna regelmässigt inom ramen för den nordiska samrådsgruppen på hög nivå i flyktingfrågor (NSHF). Anslagsmedel som i statsbudgeten avsatts för överföring av kvotflyktingar och mottagande av dem i kommunerna kan också användas för alternativa insatser och åtgärder som främst UNHCR förordar. Under budgetåren 1997 och 1998 har avsatts medel motsvarande kostnaden för 1 840 personer överförda inom kvoten. Av dessa medel har reserverats och för att bekosta medicinska insatser såväl i som i närområdet för medborgare i . har /96 beviljat medel för att behandla patienter från Bosnien- som på grund av kriget är i behov av medicinsk specialistvård. Vården kan ges i och medges även vård i närområdet. Verket har också finansierat viss samverkan mellan svenska vårdgivare och medicinsk personal i f.d. . i och IOM i är verkets närmaste samrbetspartners. Dessutom har avsatts till en fond som UNHCR administrerar (UNHCR s for Enhancing Resettlement Activities). Medlen i fonden används framför allt till olika insatser för att lösa flyktingproblem i närområdet och till att stödja andra länders flyktingmottagande. Ett syfte med detta är att bredda kretsen av länder som tar emot kvotflyktingar utöver de tio som gör det. Fonden bildades och skall vara ett försöksprojekt . Under har därutöver ca avsatts till disposition för regionala lösningar för speciellt utsatta personer i . Insatserna skall ske i samråd med UNHCR, enskilda organisationer och svenska ambassaden. överfördes 1 854 personer till , huvudsakligen iranska kurder från bl.a. norra och irakiska medborgare från. bl.a. läger i . har 616 personer överförts hit inom ramen för flyktingkvoten. Även dessa personer omfattar främst medborgare från och . Anhöriga, dvs. maka/make och ogifta barn räknas in i flyktingkvoten om de kommer i nära anslutning till den överförda flyktingen. Resan hit ordnas genom IOM eller svensk utlandsmyndighet. För anhöriga som inte kommer hit i nära anslutning kan ge ett behovsprövat bidrag om det rör sig om familjer till konventionsflyktingar. Detta sker med stöd av förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . De anhöriga som här omfattas är maka/make och ogifta barn . Bidrag får även lämnas för andra anhöriga om synnerliga skäl föreligger. När beslut om bidrag fattats ordnas resorna hit på samma sätt som för kvotflyktingar. 6.4 Arbetskraftsinvandring medlemskap i innebär att medborgarna i medlemsstaterna och länderna anslutna till har tillgång till arbetsmarknaderna i alla medlemsländer. Medborgarna i de stater som omfattas av EES- avtalet och, oavsett medborgarskap, vissa av deras anhöriga har rätt att flytta inom området för att ta anställning, starta egen verksamhet, studera m.m. fick 4 556 personer, varav 1 274 kvinnor, upphållstillstånd i enlighet med . fick 2 567 personer detta tillstånd, därav 983 arbetstagare. För övriga utlänningar beviljas i princip permanent uppehålls- och arbetstillstånd för bosättning av rena arbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom . beviljades 433 sådana tillstånd (föregående år 274). Det kan gälla t.ex. personer med nyckelfunktioner inom näringslivet. Även fria yrkesutövare och egna företagare kan få bosätta sig här om de uppfyller vissa krav. Dessutom beviljas tillfälliga arbetstillstånd för t.ex. montörer, olika specialister, artister och idrottsmän. Tillstånd beviljas vanligen av i samråd med och efter att arbetsmarknadens parter hörts. Delegering till svenska utlandsmyndigheter förekommer i vissa fall. Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andra former för kortvariga arbeten ingår numera i tillståndstypen säsongsarbetstillstånd som är mer generell. Länsarbetsnämnderna beslutar om dessa tillstånd. fick 4 889 säsongsarbetare tillfälliga tillstånd, de flesta inom trädgårdsnäringen. 6.5 Övrig invandring Den övriga invandringen består huvudsakligen av adoptivbarn, av personer som varit bosatta här samt av personer som har svenskt ursprung. beviljade uppehållstillstånd för 694 adoptivbarn (föregående år 807). Vid prövning av ärenden för den som varit bosatt här tidigare tas hänsyn bl.a. till den tidigare vistelsetiden i respektive utomlands. Svenskfödda som senare förlorat sitt svenska medborgarskap samt deras barn beviljas som regel tillstånd. 6.6 Återvandring Inom alla grupper av invandrare finns ett antal som efter lämnar . När den tidigare dominerande arbetskraftsinvandringen nu har ersatts av en invandring, som i stor utsträckning grundas på invandrarens skyddsbehov, har återvandringen delvis kommit att få nya mönster. Å ena sidan kan viljan att återvandra vara stark när de förhållanden man flytt från förbättrats, å andra sidan kan det ta innan så blir fallet. Erfarenheten visar att den som utnyttjar de möjligheter till integration som ges i exillandet därmed också ger sig själv goda förutsättningar att lyckas med en eventuell återflyttning. lade fast att återvandringspolitiken är en del av migrationspolitiken. Regeringen främjar på olika sätt en mer aktiv återvandringspolitik. Erfarenheten visar att återvandringen bör förberedas väl. Under användes till förberedelser i inför bosniska flyktingars framtida återvandring till Bosnien- . har fördelat projektmedlen i nära samarbete med bl.a. invandrare i , UNHCR, Sida, , olika humanitära enskilda organisationer och andra företrädare för det svenska samhället. Medlen användes till speciella projekt, stöd till enskilda organisationer och andra för att administrera förberedelseprogram samt för information till bosniska flyktingar i . inrättades en liknande samordningsgrupp med bred representation för förberedelser i för återflyttning till och andra länder på . För detta ändamål har använts under . har möjlighet att under vissa förutsättningar bevilja bidrag till flyktingars resor från , s.k. återresebidrag. Förutom bidrag till resan kan även ett kontantbelopp betalas ut. Fr.o.m. höjdes det kontanta bidraget till den som väljer att återvandra till sitt hemland. Det uppgår nu till högst för enskilda vuxna och för barn, dock högst per familj. beviljades 1 106 personer sådant bidrag. Den övervägande delen avsåg personer från . Den näst största gruppen var personer från . De nordiska länderna har i samarbete med UNHCR och Röda Korset startat ett pilotprojekt som gör det möjligt för sjukvårdspersonal och andra yrkesspecialister i flyktinggruppen att temporärt återvända till sitt hemland för att göra en humanitär insats eller en insats för återuppbyggnaden. Uppemot 70 bosnier bosatta i har genom detta program kunnat göra värdefulla insatser i sitt hemland, men ändå kunnat ha sina familjer kvar i exil och skydd. Ett antal personer har efter det tillfälliga återvändandet valt att återvandra. 6.7 Återvändande infördes en tidsbegränsad förordning som ger vissa asylsökande som fått avslag på sina ansökningar om uppehållstillstånd en möjlighet att få bidrag för att återvända. Förordningens (1998:230) giltighetstid har därefter förlängts . Bidraget kan under vissa förutsättningar beviljas till personer som inte kunnat återvända till sitt hemland av orsaker som de själva inte kunnat råda över. En förutsättning för att bidraget skall kunna utgå är att utlänningen medverkar till att beslutet skall kunna verkställas. Bidraget uppgår till högst för varje person, dock högst per familj. Förordningen har förlängts t.o.m. utgången av 1998. Bidraget är behovsprövat och beviljades 90 personer sådant bidrag. 7 Mottagande av asylsökande och flyktingar m.m. 7.1 Mottagandet av asylsökande asylansökan prövas Antalet asylsökande var ca 9 700 personer. Därav kom en knapp tredjedel från och drygt 2 000 personer från . Andelen barn var för . Antalet barn utan legal vårdnadshavare var . Av dessa kom 38 från och 48 från . kom ca 5 500 asylsökande till , huvudsakligen från , och . De asylsökande registreras av och kan antingen ordna bostad på egen hand, s.k. eget boende, eller bo i verkets anläggningar. Vid var antalet registrerade i mottagandesystemet ca 17 300 personer, varav ca 5 200 var barn . Den genomsnittliga andelen dygn i eget boende var av det totala antalet dygn. fanns det ca 13 600 personer registrerade i systemet. Av dessa fanns ca 5 600 i förläggningsboende och ca 8 000 i eget boende. Det största antalet registrerade i mottagandesystemet var personer från FR (3 600), (1 300), (1 300), (2 300) och (600). hade antalet registrerade i mottagningssystemet minskat till ca 13 000 personer. De största grupperna var desamma som vid årets början. Antalet personer som ordnat eget boende hade ökat till . Kostnaden per asyldygn beräknades för till . Den egentliga dygnskostnaden för året blev dock lägre, ca . har dygnskostnaden beräknats till . Den genomsnittliga vistelsetiden för personer registrerade i mottagningsystemet var mot nära 30 månader . är huvudman för mottagandet av asylsökande och skall se till att det finns tillräckligt med platser i förläggningsboende för dem som inte själva kan ordna sitt eget boende. Verket skall även aktivt verka för att driften av mottagningsenheterna läggs på entreprenad och drivs av t.ex. ideella organisationer. Mot bakgrund av den omfattande avvecklingen av verkets egna anläggningar och det låga antalet asylsökande har intresset för att driva anläggningar på entreprenad inte varit särskilt omfattande. De asylsökande som väljer att bo i anläggning bor, liksom tidigare, i möblerade lägenheter. Flertalet anläggningsplatser finns i vanliga lägenheter med självhushåll. För asylsökande som saknar medel är bostaden gratis. Därutöver lämnas en dagersättning för att täcka behovet av mat, kläder och annat nödvändigt som t.ex. patientavgift för akut läkar- och tandvård. En ensamstående vuxen får i dagersättning. Om den asylsökande i anslutning till ankomsten till inkvarteras vid ett asylcenter där bl.a. mat och logi ingår, lämnas en lägre dagersättning som för en vuxen är per dag. har skyldighet att erbjuda organiserad verksamhet till alla vuxna asylsökande och ungdomar . Deltagande i verksamheten är obligatorisk för dem som har förutsättningar för att delta och är också ett villkor för att den asylsökande skall vara berättigad till dagersättning. Vid slutet av deltog av de anläggningsboende och av dem i eget boende i den organiserade verksamheten. Ungdomar deltog i större utsträckning än vuxna. Ambitionen är att personer skall erbjudas att delta i sådan utsträckning att det motsvarar heltidssysselsättning. Detta gäller även dem som har eget boende. Skälen till att asylsökande förväntas delta i organiserad verksamhet är flera.