prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens avsikt är att LSU fortsättningsvis skall få bidrag för såväl sin nationella som inter- nationella verksamhet direkt från regeringen. har medel för nationell medfi- nansiering av det nationella kontoret för Euro- peisk volontärtjänst tilldelats genom ianspråks- tagande av en äldre reservation. avser regeringen att finansiera denna verksamhet med medel ur anslaget M2. Inom anslaget har regeringen beräknat 4 mil- joner kronor i statligt bidrag till de centrala sam- lingslokalorganisationerna, Folkets Hus Riksor- ganisation, Folkparkerna i , Bygde- gårdarnas och . Bakgrunden till detta är att anslaget N1 Bidrag till allmänna samlingslokaler föreslås avskaffas. 17 Folkrörelse- och idrottsfrågor 17.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar stöd till idrotten och Lotteriinspektionen. 17.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutveckling Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 542,1 542,7 535,6 496,7 497,1 497,5 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Stödet till idrotten har minskat från till varav var en engångsanvisning för att möjliggöra ett svenskt deltagande vid och Paralympics i . Antalet specialidrottsförbund som är anslutna till () har ökat från 66 till 68 förbund. Förändringar Den parlamentariskt sammansatta Idrottsut- redningen (In 1996:03) överlämnade sitt be- tänkande Idrott och Motion för livet (SOU 1998:76) . Utredningen har redovisat förslag till nya och tydligare mål för statens stöd till idrotten. Utredningen har vidare föreslagit ett system för uppföljning och utvär- dering av stödet samt en lagreglering av rätten att överlämna fördelningen av statsbidraget till . Betänkandet remissbe- handlas . Regeringen avser att återkomma till i ärendet . Anslaget N1 Bidrag till allmänna samlings- lokaler föreslås avskaffas. Det finns betyd- ligt bättre tillgång till lokaler än då stödet initie- rades. Anslaget har följaktligen minskat från som högst till . Regeringen konstaterar att lokala lösningar blivit alltmer varierande bl.a. genom att olika slags sambruk ökar; främst mellan skola och fritidsverksamhet. Det statliga bidraget till allmänna samlingslokaler bedöms därför ha en liten effekt på lokalbe- ståndet som helhet. Enligt regeringens mening är det kommunerna som har bäst förutsättningar att bedöma hur behoven av samlingslokaler bäst kan tillgodoses. Kommunerna bedöms också ha stort eget intresse samt möjligheter att finna lös- ningar på dessa behov. har regeringen föreslagit att skall avsättas till , Folkparkerna i , Bygde- gårdarnas och ur anslaget M2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Inför avser regeringen dock att överväga en förändring av anslagsstrukturen beträffande stödet till folkrörelserna. Prioriteringar Idrottsrörelsens eget arbete för en god etik genom att förebygga och motverka olika avarter inom idrotten bör uppmärksammas och stödjas. Ett utökat internationellt samarbete mot doping inom idrotten har inletts. 17.3 Resultatbedömning Folkrörelserna har spelat en väsentlig roll i upp- byggnaden av den demokratiska samhällsstruk- turen. I övergången till ett alltmer informa- tionsintensivt samhälle ställs de inför nya utmaningar och kan aktivt bidra till att utveckla och fördjupa demokratin. En stor andel av befolkningen är engagerad i föreningslivet. Det totala antalet medlemskap uppgår till ca 20 mil- joner. Idrottsrörelsen Idrottsrörelsen är, med sitt breda engagemang och sina ideella ledarkrafter, en stor tillgång för vårt samhälle och kan mer än någon annan verk- samhet skapa tillfällen till motionsaktiviteter för människor i olika åldrar och samhällsgrupper. Idrottsrörelsen har därigenom en viktig roll i folkhälsoarbetet när det gäller att förbättra med- borgarnas hälsotillstånd. Nära hälften av landets knappt sju miljoner invånare mellan sju och är med i en idrottsförening. Av dessa är ca två miljoner aktiva utövare. Ca 650 000 ägnar sig åt tävlings- idrott på skiftande nivåer och ungefär 7 000 kan sägas tillhöra eliten, dvs. tävlar på nationell mästerskapsnivå. Ännu kraftigare dominerar idrotten bland ungdomen. I åldrarna är drygt två av tre pojkar och varannan flicka med i en idrottsförening. Dessutom idrottar ungefär var tionde ungdom i dessa åldrar utanför den organi- serade idrotten. Inom vissa idrotter som exem- pelvis gymnastik, konståkning och ridsport är flickor i klar majoritet. Regeringen fäster stor vikt vid att en aktiv diskussion om etik och demokratins tillämpning pågår inom idrotten. Regeringen anser vidare att idrotten på ett aktivt sätt bidrar till att motverka våld och rasism. Idrottsrörelsen har därför ingått i den av inrättade Arbets- gruppen för insatser mot idrottsanknutet våld (In 1996:A). Arbetsgruppen avslutade sitt arbete och överlämnade sin slutrapport och trivsel vid idrottsevenemang (Ds 1998:38) . Arbetet drivs därefter vidare av RF i samverkan med staten och . Spel och lotterier har tidigare beslutat (rskr. 1993/94:415) att överskottet från s.k. värde- automatspel främst skall komma det lokala före- ningslivets barn- och ungdomsverksamhet till godo. har sedermera beslutat (rskr. 1995/96:248) att detta system skall ersättas av ett vinstdelningssystem mellan staten och före- ningslivet vilket skall baseras på överskottet från värdeautomatspel. Med anledning av att säkra prognoser om värdeautomaternas vinstutveck- ling saknats har införandet av det nya systemet försenats. För att förbättra idrottsrörelsens för- utsättningar föreslår regeringen därför att bidra- get från AB ökar . Den närmare inriktningen av bidraget formuleras i dialog med . Revision utser regeringen inte revisorer i . revisorer har i en skrivelse till regeringen föreslagit att statliga revisorer på nytt bör utses. Frågan om revision av har behandlats av . 17.4 Anslag N1 Stöd till idrotten Tabell 17.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 483 931 1999 Förslag 475 240 2000 Beräknat 475 240 2001 Beräknat 475 240 Ett övergripande mål för anslaget Stöd till idrot- ten är att stödja och utveckla den nationellt organiserade idrottsverksamheten i . För anslagets användning gäller i huvudsak de av riksdag beslutade riktlinjerna för orga- nisationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, bet. 1970:SU122, rskr. 1970:291, prop. 1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254). I förslaget för och beräkningarna ingår medel för en talang- satsning på under förutsättning att näringslivet avsätter mot- svarande belopp. För svenskt deltagande i kom- mande och Paralympics har inga medel avsatts. Regeringen avser att återkomma i frågan. I avvaktan på införandet av ett beslutat vinstdelningssystem från AB före- slår regeringen att bidraget till Riksidrottsför- bundet från AB för ökar med till . Regeringens överväganden Resultatinformation I sin årsredovisning för redovisar () att lokalt aktivitetsstöd har betalats ut till drygt sju miljoner samman- komster för barn och ungdomar mellan och . Inom Riksidrottsstyrelsen och övriga centralt verksamma organ råder en jämn könsfördelning. Andelen kvinnor i styrelserna för specialidrottsförbunden och distriktsför- bunden ökar och uppgår till 26 respek- tive . Idrottens egen målsättning att inget kön ska vara representerat med i rådgivande och beslutande organ på alla nivåer har således ännu inte uppnåtts. Statens bidrag till specialidrott inom gymna- sieskolan ger elitsatsande ungdomar en möjlighet att kombinera utbildning och elitidrottsträning. fördelades bidraget till 66 idrotts- gymnasier med riksintag (). 1 500 elever får möjlighet att utöva en av samman- lagt 33 specialidrotter. RF har utarbetat en modell för att följa upp och utvär- dera riksidrottsgymnasiernas specialidrottsdel samt att långsiktigt kvalitetssäkra verksamheten. skall på upp- drag av RF svara för det operativa stödet till svensk elitidrottsutveckling med syfte att ge stöd till samtliga specialidrottsförbund. Verksamheten bedrivs under beteckningen Olympisk Support. Huvudinriktningen är att koncentrera stödet till utvecklingsinsatser som specialidrottsförbunden genomför för olika landslagsgrupper. Speciell uppmärksamhet har ägnats olika försök att underlätta övergången från juniorelit till etablerad internationell seniorelit. Bland annat med syfte att etablera ett närmare samarbete mellan olika idrotter har två s.k. Olympic Camps genomförts . träffades 150 aktiva och ledare från de olympiska vinteridrotterna som ett led i förberedelserna inför i . genomfördes ett möte inför i med drygt 200 deltagare. Slutsatser Regeringen avser att återkomma till med förslag till inriktning av statens stöd till idrotten. N2 Lotteriinspektionen Tabell 17.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 20 800 1999 Förslag 21 496 2000 Beräknat 21 886 1 2001 Beräknat 22 217 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyn- dighet för frågor som rör spel och lotterier som anordnas för allmänheten. Verksamheten finansieras i sin helhet med avgifter. Lotteriinspektionen dis- ponerar ett ramanslag och levererar in avgifts- inkomster mot inkomsttitel. Lotteriinspektionen hade vid utgången av ett anslagssparande på 4,1 miljo- ner kronor. Anslagssparandet kommer att tas i anspråk för bl.a. säkerhetsbesiktningar av AB Svenska Spels och ATG:s spelsystem, djuprevisioner av vissa spelanordnare, kompetens och kvalitetsarbete inom myndigheten samt för implementering av en ny lotterilagstiftning. Regeringens överväganden Resultatbedömning Lotteriinspektionen skall kontrollera och utöva tillsyn över spel- och lotterimarknaden i , lämna tillstånd till vissa spelformer samt utbilda och informera marknadens aktörer. Regeringen skall löpande informeras om utvecklingen på marknaden. Målet för verksamheten har varit att i enlighet med lotterilagen och lotteriförord- ningen verka för en sund och säker spel- och lotteriverksamhet i . Lotteriinspektionens verksamhet var under indelad i tre verksamhetsgrenar: Tillstånd och typgodkännande, tillsyn och kontroll samt utbildning och information. Lotteriinspektionen har aktivt arbetat för att förbättra och effektivisera kontrollen av olika spelformer, bl.a. kan nämnas den nya organisa- tionen med rikskontrollanter av travtävlingar och framtagandet av en policy för kontroll och tillsyn av AB . Kontrollen har främst ett förebyggande syfte. I tillsynsarbetet för att motverka illegalt spel har myndigheten prioriterat bekämpandet av spel som vänder sig till stora eller speciellt sårbara samhällsgrupper, exempelvis ungdomar. Rege- ringen bedömer att prioriteringen är riktig och väl avvägd. Regeringen gör bedömningen att kontrollen och tillsynen är ändamålsenlig, effektiv och framåtsyftande. Det har funnits vissa brister i tillståndsgivningen, varför ett arbete pågår internt för att förbättra rutiner m.m. och öka kvaliteten i myndighetsarbetet. Tabell 17.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 23 000 600 19 600 4 000 Prognos 1998 18 200 200 21 200 -2 800 Budget 1999 20 000 1 000 22 000 -1 000 Målet är att det skall råda balans mellan intäkter och kostnader, både på total nivå och inom varje verksamhetsgren. Under har Lotteriinspektionen levererat in ca men bara förbrukat . Denna differens förklaras till största delen av en ökad tillståndsgivning till varuspelsautomater. Tabell 17.4 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1998 Budget 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Investeringar 3,4 1,2 0,7 0,5 0,5 0,5 Summa investeringar 3,4 1,2 0,7 0,5 0,5 0,5 Finansiering - lån i RGK 3,4 1,2 0,7 0,5 0,5 0,5 Summa finansiering 3,4 1,2 0,7 0,5 0,5 0,5 Slutsatser Konkurrensen på spel- och lotterimarknaden är mycket hård. Den snabba tekniska utvecklingen leder till att anordnarna finner och vill använda nya distributionskanaler och nya spelformer. Detta ställer stora krav på Lotteriinspektionen att snabbt och effektivt anpassa kontroll- och tillsynsarbetet till nya och förändrade förutsätt- ningar. Inspektionen är i sitt arbete beroende av en väl fungerande lotterilagstiftning. Regeringen har tillkallat en utredare med uppdrag att göra en översyn av lotterilagen. Uppdraget skall vara slutfört . Den nya reformerade lotterilagen träder enligt planerna i kraft . Lotteriinspektionen kommer troligtvis att tillföras nya arbetsuppgifter. Ett omfattande utbildnings- och informationsarbete behöver genomföras under andra halvan av budgetåret. Inspektionens kontrollanter behöver ökad juridisk, ekonomisk och teknisk kompetens för att effektivt kunna kontrollera allt mer tekniskt avancerade lotterier och spelformer. Regeringen gör bedömningen att det är nödvändigt att öka Lotteriinspektionens resurser, trots ett relativt stort anslagssparande, för att myndigheten skall klara dessa arbetsuppgifter. Det är nödvändigt att myndigheten tillförs erforderlig kompetens för att kunna verka för en fortsatt sund och säker utveckling av spel- och lotterimarknaden samt för att bekämpa det illegala spelet i samhället. Ökningen har finansierats genom ompriorite- ringar inom utgiftsområdet. Tabell 17.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 19 488 Pris- och löneomräkning 387 Ökat resursbehov 1 500 Justering av 121 Förslag 1999 21 496 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området föränd- rades (se volym 1, avsnitt 6.1). 1 Senaste lydelse 1997:1164. Senaste lydelse 1996:1594. har vidare beslutat om följande mål för verksamheter inom utgiftsområdet: - mål för den statliga arkivverksamheten (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307), vilka införts i 3 § arkivlagen (1990:782), - mål för kulturmiljövården (prop.1987/88:104, bet. 1987/88:KrU21, rskr. 1987/88:390), - mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) samt - syftet med statens bidragsgivning till folkbildningen (prop. 1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258). och rådets direktiv /36/EG av om ändring av rådets direktiv /552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaterna lagar och andra författningar om utförande av sändningsverksamhet för television. Uppgifter om medieanvändningen avser . 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 17