prop · GM0348 · 1999-01-01 00:00:00 — 19 § Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvär- vats genom arv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket utfär- dade premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag eller särskild författning, som utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas er- sättning i form av pension eller i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkring och avser förlorad inkomst av skatte- pliktig natur; belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring, samt belopp som arbetsgivare utan att försäkring har tecknats för anställdas räkning betalar ut och som mot- svarar ersättning på grund av grupplivförsäkring, i den mån beloppet inte väsentligt överstiger vad som utgår för befattningshavare i statens tjänst; försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på egendom, dock att skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser annan byggnad än privatbostad eller markanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hade varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet och dels i den mån ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller av- dragsgill omkostnad för närings- verksamhet; försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på egendom, dock att skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser annan byggnad än privatbostad eller markanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hade varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet, dels i den mån ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller av- dragsgill omkostnad för närings- verksamhet, dels för sådan försäk- ringsersättning som avses i lagen (1999:000) om skatteregler för ersättning från insättningsgaranti och investerarskydd i den omfatt- ning ersättningen avser ersättning för ränta och finansiella instru- ment; ersättning för förlust eller skada på egendom vid fartygs förolyckande som redare utger till sådan arbetstagare som avses i punkt 1 av anvis- ningarna till 49 §; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund av skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke före- legat; ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst; periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke utgör vederlag vid avyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 av anvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendium för mottagarens utbildning, dock inte sådant stipendium som anges i punkt 12 sjunde stycket av anvisningarna till 32 §; stipendium som är avsett för andra ändamål och som inte utgår perio- diskt och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utfö- ras för utgivarens räkning, dock inte ett sådant stipendium som anges i punkt 12 sjunde stycket av anvisningarna till 32 §; studiestöd enligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), internat- bidrag, studielån och resekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmark- nadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav de bidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridas med bidrag av förevarande slag; introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om introduktionser- sättning för flyktingar och vissa andra utlänningar; allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag, samt barnpension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen för den avser inte överstiger en tolftedel av eller, vid pension efter båda föräldrarna, , av basbeloppet den månad pensionen av- ser samt sådan i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring angi- ven livränta i form av efterlevandelivränta till barn enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller enligt annan i nämnda lagrum angiven författning till den del livräntan föranlett minskning av sådan del av barnpension som inte är skattepliktig; kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäk- ring, vårdbidrag till den del det utgör ersättning för merkostnader enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag, ersättning för merutgifter för resor enligt 3 kap. 7 a § samma lag, särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag, som utges av kommunala eller landstingskommunala medel till den vårdbehövande; assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning och ekonomiskt stöd till kostnader för personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade; bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionä- rer; kommunalt bostadstillägg till handikappade; bostadsbidrag som avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag och la- gen (1993:737) om bostadsbidrag; bidrag enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn; bidrag enligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn; ersättning som lämnas av kommunen enligt lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar mellan ; ersättning som fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som - utan att det skett yrkesmässigt - inställt sig inför domstol eller annan myndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättning för tidsspillan; förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller kostnadser- sättning för sådan resa till den del förmånen eller ersättningen avser resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-län- derna och, såvitt gäller ersättningen, till den del den inte överstiger fak- tiska resekostnader och vid körning med egen bil inte överstiger det av- drag som medges för kostnader för resor med egen bil enligt den scha- blon som anges i punkt 4 av anvisningarna till 33 §; hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person eller egendom i fara eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som begått brott; sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod eller moders- mjölk; tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning eller uppdrag och som utgår i annan form än kontant eller därmed likställd ersättning, om vins- ten avser minnesföremål eller värdet inte överstiger 0,03 basbelopp av- rundat till närmaste hundratal kronor; sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från personalstiftelse ur medel för vilka avdrag icke medgivits vid taxe- ring, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen; intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett be- skattningsår inte överstiger och inte kan hänföras till nä- ringsverksamhet som utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån; ränta enligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 33 § tullagen (1994:1550) eller 19 kap. 2 och 12-14 §§ skattebetalningslagen (1997:483); ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 3 och 4 lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter inte redovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för den skattskyldige under ett beskatt- ningsår sammanlagt inte uppgår till ; ränta enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag; vad som utgör utgående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Om mervärdesskatt ändå har räknats med vid inkomstredovisningen anses skatten, om den betalats till staten, som en sådan speciell skatt för vilken avdrag medges vid inkomsttaxeringen enligt denna lag. Till följd av detta utgör belopp som har fallit bort, och för vilket avdrag medgetts vid inkomsttaxeringen, skattepliktig intäkt vid inkomsttaxeringen. Beträffande ersättning som utfaller på grund av avtalsgruppsjukförsäk- ring gäller särskilda bestämmelser i 32 § 3 a mom. och punkt 12 av an- visningarna till 22 §. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig in- komstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig inkomst- skatt1 att 3 § 1 b mom. och 24 § 2 mom. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § 1 b mom. Det belopp som undantas från skatteplikt (lättnadsbeloppet) beräknas som av statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret multiplicerad med summan av anskaffningskostnaden för aktien och ett löneunderlag beräknat enligt 12 d mom. första stycket. Är aktien en sådan kvali- ficerad aktie som avses i 12 mom. tillämpas även 12 d mom. andra och tredje styckena. Det belopp som undantas från skatteplikt (lättnadsbeloppet) beräknas som av statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret multiplicerad med summan av anskaffningskostnaden för aktien och ett löneunderlag beräknat enligt 12 d mom. första stycket. Är aktien kvalificerad en- ligt 12 a mom. skall även 12 d mom. andra och tredje styckena tillämpas, såvida inte aktieägaren visar att utomstående i betydande omfattning äger del i företaget och har rätt till utdelning, om inte sär- skilda skäl talar mot det. Vad som avses med företag och utomstå- ende framgår av 12 e mom. andra stycket. Har aktien förvärvats under beskattningsåret och har bolaget tidigare lämnat utdelning, får den nya ägaren inte beräkna något lätt- nadsbelopp. Med anskaffningskostnad avses det anskaffningsvärde som skulle ha använts vid beräkning av realisationsvinst, om aktien avyttrats vid tid- punkten för utdelningen. För aktie som har förvärvats före ingången av respektive ingången av får bestämmelserna i 12 c mom. andra respektive tredje styckena tillämpas. 24 § 2 mom. Med avyttring av egendom avses försäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse av egendom. Med avyttring jäm- ställs också att tiden för utnytt- jande av en option löpt ut utan att optionen har utnyttjats. Avyttring av ett finansiellt instrument anses också föreligga om det företag som givit ut instrumentet 2 mom. Med avyttring av egendom avses försäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse av egendom. Med avyttring jäm- ställs också att tiden för utnytt- jande av en option löpt ut utan att optionen har utnyttjats. Avyttring av ett finansiellt instrument anses föreligga i de situationer som av- ses i 7 § lagen (1999:000) om skatteregler för ersättning från insättningsgaranti och investerar- skydd. Avyttring av ett finansiellt instrument anses också föreligga om det företag som givit ut in- strumentet 1. upplöses genom konkurs eller, om det är ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening, när företaget försätts i konkurs, 2. träder i likvidation, 3. upplöses genom fusion enligt 14 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385), 11 kap. 1 § bankaktiebolagslagen (1987:618), 15 a kap. 1 § försäkringsrörelselagen (1982:713), eller, om det är ett utländskt bolag, när bolaget upplöses genom ett motsvarande förfarande eller 4. upplöses genom att avregistreras efter enligt punkt 5 eller 6 av övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen. Med avyttring avses däremot inte utlåning av egendom för blankning. Avyttring anses inte heller föreligga när en andel definitivt förlorar sitt värde i fall som avses i 3 § 8 mom. tredje stycket. En delägare i ett handelsbolag skall anses ha avyttrat sin andel i bola- get om andelen inlöses eller bolaget upplöses. Har andelen övergått till någon annan på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång och är det justerade ingångsvärdet en- ligt 28 § negativt, skall beskattning ske som om andelen avyttrats. Inlöses andel i värdepappersfond eller utskiftas fondens behållna till- gångar till fondandelsägare i samband med att fonden upplöses, skall avyttring av andelen anses ha skett mot vederlag motsvarande vad fond- andelsägaren uppbär vid inlösen eller utskiftning. Detsamma gäller om medlem avgår ur en ekonomisk förening. Utnyttjas ett finansiellt instrument, som avser teckningsrätt, delrätt, företrädesrätt till teckning av vinstandelslån, köpoption, termin, options- rätt, konvertibelt skuldebrev eller konvertibelt vinstandelsbevis, för för- värv av aktier eller annan egendom, anses detta inte som en avyttring av det utnyttjade instrumentet. Anskaffningsvärdet för den förvärvade egendomen är summan av anskaffningsvärdet för instrumentet och annat vederlag. Den nya bestämmelsen i 24 § 2 mom. första stycket tredje me- ningen träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Den nya bestämmelsen i 3 § 1 b mom. första stycket träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdekla- ration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter dels att 3 kap. 22 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 32 d §, av föl- jande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap 22 §1 Kontrolluppgift om inkomstränta och fordran skall lämnas av 1. , 2. den som yrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annat sätt yrkesmäs- sigt ombesörjt att pengar blivit räntebärande, 3. den som gett ut skuldförbindelse för den allmänna marknaden, 4. förening som från medlemmar mottagit pengar för förräntning, 5. i fråga om statens sparobligationer, 6. den som driver valutahandel samt värdepappersinstitut hos vilket utländskt fondpapper eller rättighet eller skyldighet som anknyter till så- dant fondpapper förvaras i depå eller kontoförs, 7. , 8. förvaltare som i sådan egen- skap är införd i det register som förs av enligt aktiekon- tolagen (1989:827). 8. förvaltare som i sådan egen- skap är införd i det register som förs av enligt aktiekon- tolagen (1989:827), 9. försäkringsgivare som betalat ut ersättning på grund av försäk- ring som avses i 5 kap. 2 eller 5 § lagen (1991:981) om värdepap- persrörelse. Kontrolluppgift skall lämnas för 1. den som gottskrivits ränta eller till vilken ränta betalats ut (borgenär), 2. innehavare av marknadsnoterad fordran som avses i 3 § första stycket 7 lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt med undantag för premieobligation som getts ut , 3. den som har varit antecknad som innehavare av utländskt rän- tebärande fondpapper eller rättig- het eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper. 3. den som har varit antecknad som innehavare av utländskt rän- tebärande fondpapper eller rättig- het eller skyldighet som anknyter till sådant fondpapper, 4. den som fått ersättning enligt lagen (1999:000) om investerar- skydd eller på grund av sådan för- säkring som avses i 5 kap. 2 eller 5 § lagen om värdepappersrörelse. Kontrolluppgiften skall ta upp den ränta som den uppgiftsskyldige sammanlagt gottskrivit eller betalat ut till borgenären, dennes samman- lagda fordran på den uppgiftsskyldige vid årets utgång och avdragen pre- liminär skatt. I fall som avses i första stycket 6 skall uppgift lämnas om ränta som utbetalats eller gottskrivits samt om innehavet i depån eller den kontoförda fordringen vid årets utgång. Kontrolluppgift skall vidare läm- nas för upplupen men inte förfallen avkastning (räntekompensation) vid avyttring av fordran eller andel i sådan värdepappersfond som avses i 27 § 6 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. För marknadsnoterad fordran skall kontrolluppgiften ta upp det vid årets utgång senast noterade värdet ökat med upplupen avkastning som inte omfattas av detta värde. Innehas ett konto av mer än en person skall ränta och fordran fördelas lika mellan innehavarna, om inte annat förhållande är känt för den upp- giftsskyldige. I fråga om konto för vilket samtliga innehavare inte redo- visas enligt bestämmelserna i 57 § andra stycket skall dock den totala räntan och fordran redovisas utan fördelning. Avser en utbetalning också annat än ränta och kan den uppgiftsskyl- dige inte ange hur stor del därav som utgör ränta, skall i stället för ränta det sammanlagt utbetalda beloppet redovisas. En skattskyldig, som uppdrar åt en utländsk förvaltare att i sådan egen- skap föras in i det register som förs av Värdepapperscentralen VPC Ak- tiebolag enligt aktiekontolagen (1989:827), skall utan dröjsmål till Riks- skatteverket lämna ett skriftligt medgivande till insyn i depå eller konto som han har hos förvaltaren. Kontrolluppgift om avyttring av finansiellt instrument skall, i annat fall än som avses i 22, 32 a eller 32 c §, lämnas av 1. , 2. försäkringsgivare som betalat ut ersättning på grund av försäk- ring som avses i 5 kap. 2 eller 5 § lagen (1990:981) om värdepap- persrörelse. Kontrolluppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Kon- trolluppgiften skall ta upp den er- sättning som avser avyttrade fi- nansiella instrument, antalet fi- nansiella instrument samt deras slag och sort. Avser en utbetalning också an- nat än ersättning för finansiella instrument och kan den uppgifts- skyldige inte ange hur stor del därav som utgör ersättning för dessa, skall i stället det samman- lagt utbetalda beloppet redovisas. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande för försäk- ringsersättningar som avser skada som inträffat före lagens ikraftträ- dande. Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om skatteregler för ersättning från insättningsgaranti och investerarskydd, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om skatteregler för ersättning från insättningsgaranti och investerarskydd I den nuvarande lagen om skatteregler för ersättning från insättnings-ga- rantin, som föreslås upphävd, anges att ersättning som betalas ut av skall vid inkomstbeskattningen behandlas som om ersättningen betalats av det institut hos vilket insättningen finns. Be- stämmelsen kommenterades inte särskilt när den infördes och före- slås, också utan kommentarer, att den inte skall tas med i den nya lagen om skatteregler. Lagrådet vill emellertid inte utesluta att bestämmelsen kan vara av värde att ha kvar, t.ex. för att identifiera ersättningen och dess ev. uppdelning i kapitalbelopp och ränta samt i förekommande fall finansiella instrument. En bestämmelse liknande den i lagen om skatte- regler för ersättning från insättningsgaranti skulle sålunda kunna tas in som ett andra stycke i förevarande paragraf och utformas på förslagsvis följande sätt. "Ersättning som betalas ut av enligt lagen (1995:1571) om insättnings-garanti eller enligt lagen (1999:000) om investerarskydd skall behandlas som om ersättningen be- talats av det institut hos vilket insättningen- eller investeringen finns. Detsamma gäller sådan ersättning enligt 5 § som betalas ut av en försäk- ringsgivare." I de bestämmelser som rör investerarskyddet har, vid sidan av hänvis- ningen i 1 § till kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt, i vissa hänseenden gjorts tydligt vilka konsekvenser regleringen för med sig i fråga om beskattningen. Sålunda anges i 6 §, efter motsvarande fö- reskrift angående inkomstränta som i förevarande paragraf, att ersättning som avser medel inte i övrigt skall anses som skattepliktig vid inkomst- beskattningen. Bestämmelserna om insättnings-garantin och investerar- skyddet blir mer likformade, om förevarande paragraf avslutas med en mening av följande lydelse: "I övrigt skall ersättningen inte anses som skattepliktig vid inkomstbeskattningen." I paragrafen talas om ersättning som betalas ut av "en försäkringsgivare på grund av en försäkring som ett värdepappersbolag eller utländskt vär- depappersföretag tecknat i enlighet med bestämmelsen i 5 kap. 2 eller 5 §" lagen om värdepappersrörelse. Hänvisningen skall rätteligen avse en- dast 2 §. Där talas emellertid inte om utländska försäkringsföretag. An- ledningen härtill är att vid lagändring togs en hänvisning till ut- ländska värdepappersföretag bort som en följd av att definitionen av detta begrepp utmönstrades ur lagen. I stället föreskrevs i 1 kap. 1 § andra stycket att lagens bestämmelser i tillämpliga delar skulle gälla även för utländska företag. 1994/95:50 s. 337 f, 353.) Avsikten var att ut- ländska värdepappersföretag från länder utanför EES enligt 5 kap. 2 § alltjämt skulle vara skyldiga att teckna ansvarsförsäkring. Det går inte att fylla ut en hänvisning till 5 kap. 2 § med mer än vad som faktiskt står där. Förevarande paragraf bör därför avse försäkring av "en försäkrings- givare på grund av en försäkring som ett värdepappersbolag tecknat i enlighet med bestämmelsen i 5 kap. 2 § lagen (1991:981) om värdepap- persrörelse". Det bör tilläggas att i fråga om företag hemmahörande i EES regleras frågor av detta slag i stället av lagstiftningen i företagets hemland. I den mån en sådan lagstiftning föreskriver en försäkringslösning torde pro- blemet tas om hand av 10 § i det remitterade förslaget (försåvitt inte det utländska värdepappersföretaget valt att teckna en försäkring hos en svensk försäkringsgivare). Konsekvensändringar krävs i övergångsbestämmelserna punkten 2 i förevarande lagförslag samt i 3 kap. 22 och 32 d §§ förslaget till lag om ändring i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter. Den ersättning som betalas ut skall enligt den föreslagna lagtexten anses utgöra i första hand "ersättning för kapitalbelopp (medel)", i andra hand ersättning för finansiella instrument. Termen "medel" är hämtad från 1 § lagen om investerarskydd och innefattar enligt 8 § den lagen både kapi- talbelopp och ränta.