prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Orderingång och försäljning ökade . Statens ersättning motsvarade av lönekostnaden för de arbetshandikappade anställda. Regeringen beslutade att bevilja ett bidrag på högst till etablering av ny verksamhet i . har lämnat en delrapport om etableringen. Slutsatser Regeringens bedömningar och slutsatser redovisas närmare i det följande, där regeringen tar ställning till förslag och synpunkter som förts fram av samt redovisar en översyn av . Förslag från LOSAM som inte berörs här avser regeringen inte att behandla vidare. Utredning och analys av Ekonomisk översyn och analys skisserade i sin koncernplanering för ett scenario som innebär fortsatta och snabbt ökande underskott i verksamheten och ett direkt konkurshot in . Scenariot byggde på att inte heller i fortsättningen kompenseras för lönekostnadsökningar, som mål och resultatkrav kvarstår oförändrade. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen i anslutning till förslag om ytterligare medel till Bidrag till på tilläggsbudget för att ett analysarbete skulle genomföras, bl.a. genom oberoende ekonomisk expertis, i syfte att studera ekonomiska situation och förutsättningar såväl företagsekonomiskt som organisatoriskt. Regeringen har beslutat om en sådan översyn. Ett uppdrag att genomföra översynen har lämnats till . En arbetsgrupp med företrädare för Finans- och Arbetsmarknadsdepartementen arbetar bl.a. med vissa frågor om mål och resultatkrav avseende verksamhet och analyserar de iakttagelser och synpunkter som förts fram i den nämnda expertrapporten. Rapporten från Uppdraget till Lybrand har bl.a. gällt att klarlägga möjligheterna till att kunna effektivisera verksamhet samt att värdera konkursscenario. Konsulterna har kontinuerligt avrapporterat sitt uppdrag till . En slutlig skriftligt rapport har ingetts till . Konsulterna bedömer att av egen kraft kan vidta nödvändiga åtgärder för att undvika konkurs. Som en förutsättning för bedömningen gäller att den statliga merkostnadsersättningen inte kommer att understiga av lönekostnaden för de arbetshandikappade. Resultaten kommer, som kostnadsbesparingar och rationaliseringsåtgärder genomförs, att vara på låg nivå. Ansvaret för att genomföra nödvändiga åtgärder vilar på och ledning. Att de genomförs förutsätter en tydlig ägarstyrning och en stark förändringsinriktad ledning. I rapporten sägs vidare att befinner sig i finansiell balans trots att resultaten belastats med stora kostnader för omfattande strukturella åtgärder under främst . balansräkning är stark. Det egna kapitalet kan därför, enligt konsulterna, användas för att absorbera kostnader när vidtar egna åtgärder för att säkerställa ekonomisk balans i resultatutvecklingen i syfte att förhindra konkurs. Beträffande statens merkostnadsersättning till konstateras i rapporten att en långsiktig prognos med antagande om nominellt oförändrad ersättning och ökande lönekostnader kommer med hänsyn till intäkts- och kostnadsstruktur alltid att utvisa att ekonomi urholkas successivt. Det innebär att merkostnadsersättningen alltid måste vara kopplad till de förändringar som gäller för den underliggande kostnadsmassa som merkostnadsersättningen är avsedd att täcka. har angett som ett mål att merkostnadsersättningen skall ha minskat till av lönekostnaden för de arbetshandikappade anställda. Som en långsiktig prognosförutsättning kan det inte vara rimligt att anta att merkostnadsersättningen skall understiga en nivå av av denna lönekostnad. Lybrand anser att ägaren bör styra tydligare, både vad avser form och innehåll. Ägaren bör skilja mellan ägarfrågor och uppdraget till . Ägarstyrningen skall ske på bolagsstämma och innehålla klara företagsekonomiska mål för t.ex. lönsamhet och soliditet. Ägardialogen med bör ske med styrelsens ordförande. Konsulterna har beräknat potentialen för besparingar och effektiviseringar och bedömer att kan undvika konkurs givet att koncernen kan generera ytterligare ca , utöver det grundscenario som presenterades i koncernplanering. För att potentialen skall kunna realiseras krävs ökad försäljning. Det scenario som presenteras i konsultrapporten innebär till en början förluster som bolaget bör kunna absorbera, men ändå ha en rimlig soliditet av vid prognosperiodens utgång. bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över de sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetshandikappade anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare och arbete inom (dir. 1996:56). Utredningen antog namnet . LOSAM:s förslag i fråga om anställning med lönebidrag i delbetänkandet Aktivt lönebidrag (SOU 1997:5) behandlades ekonomiska vårproposition. I LOSAM:s slutbetänkande en arbetsmarknadspolitisk åtgärd (SOU 1997:64) lämnas vissa förslag om verksamhet. Betänkandet har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av (), (SoS), , , , , (), (), (), (), , , , , Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO), (), , , , (), i (LO), (), (), och Ledarna. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inom (Dnr A97/1351/AL) Resultatkrav Regeringens bedömning: Det finns inte skäl att ändra de krav staten ställer på . Utredningens förslag: LOSAM förordade att kravet på övergångar från till annat arbete skall höjas från dagens till . Skärpningen skulle ske successivt och med hänsyn tagen till arbetsmarknadsläget och tillgången på lönebidrag. Vidare ansåg LOSAM att en rimlig storlek på ligger mellan 27 000 och 30 000 arbetshandikappade anställda. Remissinstanserna: anser att även invandrade och äldre långtidsarbetslösa borde komma i fråga för arbete hos . När det gäller lämplig omfattning av verksamhet finns olika ståndpunkter. Statskontoret, , HSO och LO anser att behovet av arbetstillfällen för funktionshindrade talar för fler arbetstillfällen hos än vad LOSAM föreslog. Bl.a. anser däremot att ett alltför utbyggt system med skyddat arbete riskerar att bli en förevändning att inte behålla eller anställa personer med funktionshinder på den reguljära arbetsmarknaden. I likhet med AMS anser att anställningar med lönebidrag bör prioriteras framför en utbyggnad av . En majoritet av remissinstanserna är negativa till LOSAM:s förslag om skärpta krav på andelen övergångar och anser bl.a. att det är orealistiskt. Några befarar att rekryteringen skulle kunna påverkas så att personer med svårare funktionshinder inte kunde komma i fråga i samma utsträckning. Vidare har framhållits att man inte bör skapa otrygghet för dem som inte har möjlighet att få annat arbete. Skälen för regeringens bedömning: Det finns en bred enighet om att skall förbehållas sökande som på grund av funktionshinder inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Möjligheterna till sådant arbete med eller utan lönebidrag skall således ha prövats innan en placering hos blir aktuell. Regeringen bedömer i likhet med flertalet remissinstanser att det inte är realistiskt att höja kravet på övergångar till den reguljära arbetsmarknaden så mycket som LOSAM förordat. Om rekryteringen till sker bland de sökande som har störst svårigheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden innebär det också att många av dem inte heller efter en förbättring av arbetsförmåga och yrkeskunnande kan få arbete utanför . För många människor med omfattande funktionshinder innebär det en hög grad av rehabilitering att klara ett arbete hos . De måste kunna känna trygghet i anställningen och inte pressas med krav på "rehabilitering" och övergång till annan arbetsgivare. Av personalekonomiska redovisning framgår att kvinnorna är klart underrepresenterade bland dem som övergår från till annat arbete. Regeringen avser att i avtalet med ta upp frågan om ytterligare insatser för att öka kvinnornas andel av övergångarna. Bedömningar och förslag i rapporten från bygger på att de sociala målen och kravet beträffande sysselsättningsvolym kvarstår oförändrade. Regeringens bedömning: bör fortsätta pågående resultatförbättringar så att statens merkostnadsersättning som andel av lönekostnaden för de funktionshindrade anställda kan minska ytterligare. Utredningens förslag: skall ha en affärsmässig effektivitet och verksamhetsstruktur som ger sådana intäkter att de täcker kringkostnader för produktionen. Bidrag till arbetskraftskostnaden för de arbetshandikappade skall lämnas av staten i erforderlig omfattning. merkostnadsersättning från staten bör delas upp i en lönerelaterad del och en del som varierar med övergångarna och som bestäms utifrån de merkostnader, jämfört med andra företag, som har för rehabiliterings- och övergångskostnader. En personalekonomisk redovisning från skall ligga till grund för en ny konstruktion på merkostnadsersättningen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser förordar, i likhet med LOSAM, att kompenseras för lönekostnadsutvecklingen. Flera av remissinstanserna är tveksamma till förslaget om en uppdelning av merkostnadsersättningen och befarar bl.a. ökat byråkratiskt krångel. AMS tillstyrker en uppdelning av merkostnadsersättningen och föreslår också en alternativ uppdelning beroende på formerna för verksamheten. Det kan, enligt AMS, ifrågasättas om ersättningen för entreprenader inom service och tjänster eller inbyggd verksamhet skall vara lika stor som för industriell verksamhet med förhållandevis höga produktionskostnader. Skälen för regeringens bedömning: bedömer att av egen kraft kan vidta nödvändiga åtgärder för att effektivisera verksamheten och undvika konkurs. Som en förutsättning för den bedömningen gäller att den statliga merkostnadsersättningen inte kommer att understiga av lönekostnaden för de funktionshindrade anställda. En nominellt oförändrad merkostnadsersättning och ökande lönekostnader kommer, med hänsyn till intäkts- och kostnadsstruktur, att medföra en successiv urholkning av ekonomi. Till skillnad från andra företag har en kostnadsmassa som är nästan dubbelt så stor som de påverkbara intäkterna. affärsmässiga förutsättningar skiljer sig avsevärt från andra bolags och koncernens möjligheter att finansiera löneökningar genom produktivitetsförbättringar är inte jämförbara med andra företags. Konsulterna konstaterar vidare att koncernen har ett åtagande att inte minska sysselsättningen. Den bedömning som gör beträffande möjligheter att av egen kraft vidta åtgärder för att bl.a. undvika konkurs bygger på förutsättningen att ges kompensation för lönekostnadsökningar. Regeringen delar experternas bedömning att en nominellt oförändrad merkostnadsersättning och ökande lönekostnader kommer att medföra en successiv urholkning av ekonomi. Det behövs dock ytterligare analyser innan den konkreta utformningen och beräkningen av merkostnadsersättningen kan anges. Regeringen avser att återkomma i frågan, så snart ett sådant analysarbete har genomförts. Regeringens bedömning: Staten bör som ägare av på ett tydligare sätt ange ekonomiska mål och verksamhetsmål. Utredningens förslag: LOSAM har inte närmare gått in på ägar- och styrningsfrågor. Remissinstanserna: Flera av remissinstanserna tar i anslutning till LOSAM:s synpunkter på effektivitet i ett ekonomiskt perspektiv, resultatkrav, m.m. upp frågor som gäller de delvis motsägelsefulla målen för verksamhet. Statskontoret menar att styrning inte bör innehålla delvis motstridiga mål av karaktären lönsamhetskrav och social och personlig utveckling. Även RRV tar upp frågan om motstridiga mål och anser det angeläget att statsmakterna tar ställning till verksamhetsinriktning. Bl.a. anser RRV att LOSAM:s förslag om ökad betoning av rehabilitering och därmed ökade kostnader som skall producera efterfrågade varor och tjänster innebär att nuvarande målkonflikter förstärks. TCO finner det viktigt att fyra olika målområden hålls likvärdiga. Resultatkraven bör omprövas kontinuerligt beroende på vilket ekonomiskt stöd beslutar om. Skälen för regeringens bedömning: konstaterar i sin översyn att ägarens mål och riktlinjer för innehåller målkonflikter och att de upplevs som ofullständiga och otydliga av . Styrningen ger utrymme för övertolkning av ägarens intentioner. De efterlyser att ägaren överväger de mål och direktiv som står i strid med viktigare mål, anger en rangordning av målen och formulerar målen på ett tydligare sätt. Ägaren bör, enligt översynen, överväga avvägningen mellan å ena sidan den ägarstyrning som bör ske genom bolagsstämman och å andra sidan sättet att meddela de villkor som kan behöva knytas till användningen av anslaget till . Ägaransvaret bör skiljas från ansvaret för merkostnadsanslaget och den informella dialogen mellan ägaren och mer involvera styrelsen i ledningen av företaget. Vidare anser konsulterna att en effektiv ägarstyrning även bör innefatta krav beträffande kapitalstruktur, avkastning och utdelning. Regeringen delar till stor del de i översynen framförda synpunkterna och avser att vidta åtgärder för att få till stånd en tydligare styrning av bolaget från ägarens sida. Ett antal av de områden, som konsulterna studerat och fört fram förslag om, är sådana att styrelsen för och i vissa delar dotterbolagens styrelser har att besluta om dem. Regeringen har därför tillställt konsulternas rapport. Medelsberäkning beslutade (bet. 1996/97:AU1, rskr. 1996/97:102) att den av regeringen föreslagna besparingen på anslaget till för på skulle flyttas fram . Med hänsyn härtill beräknades budgetproposition ett anslag på för . skall inrikta de pågående resultatförbättringsåtgärderna på en fortsatt minskning av behovet av merkostnadsersättning. Regeringen föreslår att för anvisas ett anslag på 4 . I avvaktan på att analysarbetet rörande slutförs beräknas samma belopp för budgetåren 2000 och 2001. Tabell 5.12 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 9 514 1999 Förslag 6 513 2000 Beräknat 4 329 De utgifter som belastar anslaget är avvecklingen av outhyrda lokaler, gällande de kontrakt som övertogs av från myndigheten . Vad avser avvecklingskostnader skall, enligt ramavtalet som skrevs då bolaget bildades mellan staten och , staten stå för 2/3 av hyreskostnaderna. bedriver arbetsmarknadsutbildning med tyngdpunkt på yrkesinriktad utbildning och är ett av svenska staten helägt bolag. AmuGruppen bildades och tog över den verksamhet som tidigare bedrivits inom myndigheten (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175). Koncernen är etablerad på ca 100 orter i . har en affärsområdesindelning etablerats, vilken ersätter den tidigare regionala dotterbolagsindelningen. Därefter bedrivs verksamheten inom de fyra affärsområdena Yrke (kvalificerad yrkesutbildning), Växa (kompetensutveckling), Delta (verksamhetsutveckling i stora företag och organisationer) samt (utbildning och funktionsanpassning för funktionshindrade). Hadars verksamhet bedrivs i en egen juridisk person med anställd personal. startade , ett helägt dotterbolag till , sin verksamhet. Regeringens överväganden Medeltalet anställda i koncernen uppgick till 2 888 personer (för var motsvarande siffra 3 997 personer). Vid räkenskapsårets slut var 2 475 personer anställda varav 2 115 tillsvidare. Ett omställningsprojekt har bedrivits för att underlätta de övertaligas situation och underlätta deras möjlighet att få ett nytt arbete. Projektet har omfattat 1 265 personer, fördelat på två etapper. hade av deltagarna fått nytt arbete, startat eget eller påbörjat utbildning. Omstruktureringskostnader har belastat årets resultat med . Av omstruktureringsreserven, som skuldfördes , har utnyttjats under år1997 för löner till övertalig personal och för övertaliga lokaler. Koncernens resultat efter avskrivningar enligt plan uppgick till . Till följd av ett positivt räntenetto på ökade resultatet efter finansiella poster till . Koncernens avkastning på totalt kapital blev , på sysselsatt kapital och på eget kapital efter skatt . Det avkastningskrav på eget kapital efter skatt, , som ägaren fastställt i ägardirektivet till uppnåddes därmed. Kon- cernens soliditet uppgick vid räkenskapsårets slut till . Personaluthyrningsföretaget startade sin verksamhet . Verksamhetens omfattning är inledningsvis begränsad och man räknar med att etablera sig på 15-20 orter. Den huvudsakliga inriktningen är uthyrning av kvalificerade utbildare och tekniker till industrin till exempel rörsvetsare, verktygsmakare och robottekniker. En successiv utökning planeras. Uthyrningsverksamheten är en del i AmuGruppen för att öka verksamhetens flexibilitet. Vid beslöt stämman att uppdra åt styrelsen att bilda en pensionsstiftelse och att i samband med bildandet överföra de medel för tryggande av pensionsskuld per som fanns avsatta i balansräkningen. har dessa medel hanterats i företagets egna räkenskaper, vilket medfört att resultaträkningen påverkats av fluktuationer i investeringsportföljens avkastning. Vidare antog stämman ägarens direktiv för verksamheten, och att utdelning till ägaren skulle göras med . Beslutet avseende pensionsstiftelse har verkställts då stiftelsen bildades och styrelse valdes. flyttades sedan de aktuella pensionsmedlen över till en stiftelse. Slutsatser Det kan konstateras att har följt den plan för omstrukturering av verksamheten som låg till grund för regeringens skrivelse till 1996/97:189 Omstrukturering av . Det är regeringens bedömning att det omfattande omstrukturerings- och förändringsarbetet som genomförts av verksamhetens organisation bör leda till ökad kvalitet i arbetsmarknadsutbildningen liksom till en ökad flexibilitet och därmed minskad affärsrisk. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till 4,3 respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Beräkning av anslaget (tkr) Anslag 1998 9 514 Pris- och löneomräkning 75 Minskat resursbehov -3 1161 1 Varav på grund av ompríoriteringar mellan anslagen inom utgiftsområdet. B8 5.13 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 15 161 Anslags- sparande 15 849 Utgifts- prognos 1999 Förslag 16 061 2000 Beräknat 16 355 2001 Beräknat 16 592 Arbetsdomstolen prövar mål rörande kollektivavtal och andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. För domstolen gäller förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbetsdomstolen. Arbetsdomstolen är en specialdomstol som prövar arbetsrättsliga tvister, dvs. tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Domstolens mål är indelade i A- och B-mål. A-mål är de arbetsrättsliga tvister där domstolen är första och sista instans och B-mål är sådana mål som avser överklagande av arbetstvister som prövats i tingsrätt. En jämförelse mellan budget och utfall visar att Arbetsdomstolen inte förbrukade hela anslaget. Anledningen till detta var vakanser . Anslagssparandet har under ökat med till ett totalt anslagssparande på . Utfallsprognosen för tyder på att Arbetsdomstolen kommer att förbruka hela anslaget men inte hela anslagssparandet. Regeringens överväganden Resultatbedömning De övergripande målen för Arbetsdomstolen är att snabbt och effektivt, samt med iakttagande av höga krav på rättssäkerhet, avgöra arbetstvister som förs till domstolen samt leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning. Arbetsdomstolens verksamhetsmål för var att fortsätta att minska handläggningstiderna samt att eftersträva en målbalans på högst 150-200 mål. Årsredovisningen för visar att den genomsnittliga handläggningstiden för det totala antalet avgjorda mål (här ingår även mål som har avskrivits efter återkallelse och mål där en förlikning kommit till stånd) har ökat något . Handläggningstiden är nu ca för A-mål och ca för B-mål. Genomsnittlig handläggningstid för mål som avgjorts efter dom eller särskilt beslut har ökat med en månad för A-mål och 10,6 månader för B- mål. För dessa typer av mål eftersträvar Arbetsdomstolen en genomsnittlig handläggningstid för A-mål och för B-mål. Av de redovisade resultaten framgår att Arbetsdomstolen har haft svårigheter att uppnå verksamhetsmålen. Det är svårt att finna en entydig förklaring till den fortsatta ökningen av handläggningstiden. Dock bör poängteras att handläggningen inte bara styrs av processuella regler utan också av parternas krav och önskemål, vilket påverkar handläggningstiden. Likaså får ett enskilt mål som drar ut stor inverkan på den genomsnittliga handläggningstiden eftersom det antal mål som hanteras vid domstolen är relativt få. Arbetsdomstolen avser att vidta åtgärder i syfte att förkorta handläggningstiderna. Exempel på detta är att domstolen numera håller huvudförhandling i stället . Antalet inkomna mål och målbalansen har ökat något. I stort kan dock sägas att både antal inkomna mål och målbalansen har varit stabilt hög. Slutsatser De övergripande målen för Arbetsdomstolen bör ligga fast under . Regeringen avser att i anslutning till regleringsbrevet för göra en översyn av verksamhetsmålen. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Beräkning av anslaget (tkr) Anslag 1998 15 849 Pris- och löneomräkning 308 Justering av -96 Förslag 1999 16 061 B9 Statens förlikningsmanna- expedition Tabell 5.14 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 340 1999 Förslag 2 402 2000 Beräknat 2 431 2001 Beräknat 2 465 Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statliga förlikningsväsendet. Myndigheten förordnar förlikningsmän vid medlingar i arbetstvister mellan arbetsgivare och arbetstagare enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Förfarandet regleras i förordningen (1976:826) om medling i arbetstvister. Expeditionen ansvarar vidare för statistiken över arbetsinställelser i riket. För förlikningsmannaexpeditionen gäller också förordningen (1988:653) med instruktion för Statens förlikningsmannaexpedition. Instruktionen reglerar expeditionens sammansättning och ärendenas handläggning. Regeringens överväganden Resultatbedömning Förlikningsmannaexpeditionen har som mål att bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och att medverka till att arbetsmarknadskonflikter bringas till ett så snabbt slut som möjligt. De huvudsakliga faktorer som styr förlikningsmannaexpeditionens utgifter är antal konflikter på arbetsmarknaden som kräver medlarinsatser samt hur omfattande medlingarna är. Antalet konflikter styrs i sin tur främst av hur många kollektivavtal som löper ut . Ett förhållandevis stort antal arbetstvister anmäldes till förlikningsmannaexpeditionen . Trots detta betraktas 1997 som ett mellanår, såvitt avser utlösta stridsåtgärder och förlorade arbetsdagar. En jämförelse mellan budget och utfall visar att förlikningsmannaexpeditionen inte förbrukade hela anslaget. En jämförelse mellan budget och prognos för anslagsförbrukningen under innevarande budgetår tyder på att arbetsbelastningen förväntas bli förhållandevis hög. Anledningen är att större delen av avtalen löper ut . Arbetsbelastningen för budgetåren 2000, 2001 och 2002 påverkas bland annat av avtalsperiodernas längd för de avtal som sluts . I syfte att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning har regeringen givit en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till ett förstärkt förlikningsmannainstitut, (dir. 1997:66). Ett delbetänkande redovisades , och lönestatistik (SOU 1997:164), som innehåller förslag till förbättringar av lönestatistiken samt förslag till ett nytt medlingsinstitut. skall enligt utredarens förslag ha två huvuduppgifter. Den första är att verka för en väl fungerande lönebildning och den andra är att medla i arbetstvister.