prop · GM031D9 · 1999-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagförslag 9 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1932:242) om skyldighet i vissa fall att tillhandahålla förnödenheter m.m. för ordningsmaktens be- hov 9 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter 11 2.3 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) 12 2.4 Förslag till lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102) 14 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. 15 2.6 Förslag till lag om ändring i 16 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 17 3 Rättsväsendet 19 3.1 Omfattning och mål 19 3.2 Utgiftsutvecklingen 19 3.3 Resultatbedömning 21 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 21 3.3.2 Regeringens slutsatser 22 3.4 Prioriteringar 24 4 Polisväsendet 37 4.1 Omfattning 37 4.2 Utgiftsutvecklingen 37 4.3 Resultatbedömning 38 4.3.1 Det problemorienterade arbetssättet 38 4.3.2 Närpolisverksamheten 39 4.3.3 Utryckningsverksamheten 39 4.3.4 Kvalificerad kriminalpolisverksamhet 39 4.3.5 Utredningsverksamheten 39 4.3.6 Våldsbrottslighet 40 4.3.7 Narkotikabrottslighet 41 4.3.8 Ekonomisk brottslighet 41 4.3.9 Rasism 41 4.3.10 Trafik 42 4.3.11 Brottsoffer 42 4.3.12 Personalresurser 42 4.3.13 Rationaliseringsarbetet 42 4.3.14 Regeringens bedömning 43 4.4 Pågående och planerade förändringar inom polisväsendet 45 4.4.1 Kampen mot vardagsbrottsligheten 45 4.4.2 Det internationella polissamarbetet 46 4.4.3 Förutsättningar för en bättre och effektivare polis. 47 4.4.4 Övriga frågor 50 4.5 Anslag 51 A1 51 4.6 Anslag 52 A2 Säkerhetspolisen 52 4.7 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) m.m. 52 5 Åklagarväsendet 57 5.1 Omfattning 57 5.2 Utgiftsutvecklingen 57 5.3 Resultatbedömning 58 5.3.1 Lagföringar 58 5.3.2 Inkomna och avslutade ärenden 59 5.3.3 Balanser 59 5.3.4 Beslut i åtalsfrågan 59 5.3.5 Genomströmningstider 60 5.3.6 Personalresurser 60 5.3.7 Arbetsproduktivitet 61 5.3.8 Datorisering 61 5.3.9 Samverkan mellan åklagarväsendet och polisen 61 5.3.10 Regeringens bedömning 62 5.4 Förändringar inom åklagarväsendet 63 5.4.1 Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten 63 5.4.2 Brott med rasistiska inslag 64 5.4.3 Internationellt arbete 64 5.5 Anslag 65 B1 65 B2 65 6 Domstolsväsendet m.m. 67 6.1 Omfattning 67 6.2 Utgiftsutvecklingen 67 6.3 Resultatbedömning 68 6.3.1 De allmänna domstolarna 68 6.3.2 De allmänna förvaltningsdomstolarna 70 6.3.3 Personalresurser 72 6.3.4 72 6.3.5 Regeringens bedömning 73 6.4 Ett effektivare och mer flexibelt domstolsväsende 73 6.4.1 En renodlad domstolsverksamhet 73 6.4.2 Det fortsatta reformarbetet 74 6.4.3 Domstolarnas avdelningsindelning 76 6.5 Anslag 78 C1 Domstolsväsendet m.m. 78 7 Kriminalvården 81 7.1 Omfattning 81 7.2 Utgiftsutveckling 81 7.3 Resultatbedömning 82 7.3.1 Frivård 82 7.3.2 Anstalter 83 7.3.3 Häkten 85 7.3.4 Bekämpningen av narkotikamissbruk i häkten och anstalter 86 7.3.5 Säkerheten i häkten och anstalter 86 7.3.6 Personalsituationen 87 7.3.7 Regeringens bedömning 87 7.4 Prioriteringar 89 7.4.1 Frigivningsförberedelser 90 7.4.2 Verkställighetens innehåll 90 7.4.3 Kampen mot narkotikamissbruket 91 7.4.4 Utvecklingen av alternativa påföljder till fängelse m.m. 91 7.4.5 De långtidsdömdas situation 92 7.4.6 Den inre säkerheten i anstalterna 92 7.5 Revisionens iakttagelser 93 7.6 Anslag 93 D1 Kriminalvården 93 8 Kronofogdemyndigheterna 95 8.1 Omfattning 95 8.2 Utgiftsutvecklingen 95 8.3 Resultatbedömning 95 8.3.1 Inledning 95 8.3.2 RSV:s resultatredovisning 96 8.3.3 Regeringens bedömning 98 8.4 Revisionens iakttagelser 99 8.5 Anslag 99 E1 Kronofogdemyndigheterna 99 9 Övrig verksamhet inom rättsväsendet 101 9.1 Anslag 101 F1 101 F2 104 106 F4 Brottsoffermyndigheten 107 F5 Ersättning för skador på grund av brott 109 F6 Rättshjälpskostnader m.m. 109 F7 Diverse kostnader för rättsväsendet 110 F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 111 F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete 111 10 Övrig statlig verksamhet 113 10.1 Allmänna advokatbyråer 113 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1932:242) om skyldighet i vissa fall att tillhandahålla förnödenheter m.m. för ordningsmaktens behov, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387), 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102), 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i , 7. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 8. bemyndigar regeringen att avveckla de allmänna advokatbyråerna (avsnitt 10), 9. för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp () A1 ramanslag 11 460 196 A2 Säkerhetspolisen ramanslag 514 134 B1 ramanslag 620 140 B2 ramanslag 199 197 C1 Domstolsväsendet m.m. ramanslag 3 056 983 D1 Kriminalvården ramanslag 3 639 055 E1 Kronofogdemyndigheterna ramanslag 1 309 986 F1 ramanslag 43 674 F2 ramanslag 169 305 ramanslag 2 258 F4 Brottsoffermyndigheten ramanslag 12 588 F5 Ersättning för skador på grund av brott ramanslag 75 074 Anslagstyp Anslagsbelopp () F6 Rättshjälpskostnader m.m. ramanslag 781 149 F7 Diverse kostnader för rättsväsendet ramanslag 19 974 F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar ramanslag 8 356 F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete ramanslag 7 200 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1932:242) om skyldighet i vissa fall att tillhandahålla förnödenheter m.m. för ordningsmaktens behov Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1932:242) om skyldighet i vissa fall att tillhandahålla förnödenheter m.m. för ordningsmaktens behov skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Då polisstyrka sammandrages för ordningens upprätthållande, äger länsstyrelse, där så av särskilda skäl finnes erforderligt, förordna, att ägare och innehavare av förnödenheter, transportmedel, rum för personal, hästar och fordon ävensom materialier och annat, som är oundgängligen erforderligt för polisverksamhetens uppehållande och icke med tillräcklig skyndsamhet kan på annat sätt anskaffas, skola vara skyldiga att på anfordran av polischefen i orten eller annat av bestämt polisbefäl mot full ersättning tillhandahålla vad sålunda erfordras. Vid meddelande av sådant förordnande, som sagts, skall angivas den ort och den tid, för vilken förordnandet gäller. får, om det av särskilda skäl behövs då polisstyrka dras samman för att upprätthålla ordningen, förordna att ägare och innehavare av förnödenheter, transportmedel, rum för personal och annat som är absolut nödvändigt för polisverksamheten och som inte tillräckligt fort kan anskaffas på annat sätt, skall vara skyldiga att på begäran av polisbefäl mot full ersättning tillhandahålla vad som begärs. bestämmer vilket polisbefäl som får framställa en sådan begäran. skall ange den ort och den tid, för vilken förordnandet gäller. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter föreskrivs att 5 § lagen (1980:578) om ordningsvakter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § En ordningsvakt förordnas av om tjänstgöringsområdet berör flera län, av om det berör flera polisdistrikt inom länet och i övriga fall av polismyndigheten. Förordnandet medde-las , högst . En ordningsvakt förordnas av om tjänstgöringsområdet berör flera polisdistrikt och i övriga fall av polismyndigheten. För-ordnandet meddelas , högst . I förordnandet skall anges för vilken verksamhet och inom vilket område det gäller. Meddelas förordnandet med stöd av 3 §, skall det också innehålla uppgift om tjänstgöringsställe. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs i fråga om polislagen (1984:387) dels att 6 § skall upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 4, 6 och 7 §§ skall utgå, dels att 4, 5 och 5a §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Länen är indelade i polisdistrikt. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten inom distriktet. Regeringen eller den myndighet som regeringen utser bestämmer i vad mån en polismyndighet skall bedriva verksamhet utanför sitt distrikt. Varje län utgör ett polisdistrikt. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten inom distriktet. Regeringen eller den myndighet som regeringen utser bestämmer i vad mån en polismyndighet skall bedriva verksamhet utanför sitt distrikt. Polismännen är tjänstemän hos polismyndigheterna, i den mån inte annat föreskrivs av regeringen. Regeringen bestämmer vad som avses med polisman. 5 § För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Polisstyrelsen består av polismyndighetens chef (polischefen), av dess biträdande chef (biträdande polischefen), om sådan finns, samt av det antal valda ledamöter som bestämmer, dock lägst sex. För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Polisstyrelsen består av polismyndighetens chef (polischefen) och av det antal övriga ledamöter som regeringen bestämmer. Polisstyrelsens ledamöter utom polischefen och biträdande polischefen skall väljas av kommunfullmäktige, om polisdistriktet omfattar endast en kommun, och annars av . Om det i polisdistriktet finns en kommun som inte ingår i landstingskommunen, skall valet förrättas av och kommunfullmäktige med den fördelning mellan dem som bestämmer efter befolkningstalen. För de valda ledamöterna skall lika många suppleanter väljas. Polisstyrelsens ledamöter utom polischefen utses av regeringen. För dessa ledamöter skall lika många suppleanter utses. De ledamöter och suppleanter som utses genom val skall vara svenska medborgare, vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. De bör väljas så att erfarenhet av kommunalverksamhet blir företrädd bland dem. Vid valet bör vidare beaktas att de olika delarna av polisdistriktet och om möjligt alla kommuner i distriktet blir representerade. De ledamöter och suppleanter som utses skall vara svenska medborgare, vara bosatta inom distriktet och ha rösträtt vid val av kommunfullmäktige. De bör utses så att erfarenhet av verksamhet blir företrädd bland dem. Vidare bör beaktas att de olika delarna av polisdistriktet blir representerade. 5 a § Polisstyrelsen får inrätta en eller flera polisnämnder för att under styrelsen leda polismyndigheten inom den eller de delar av polisdistriktet som styrelsen bestämmer. I en polisnämnd skall ingå polischefen och det antal övriga ledamöter, lägst fem och högst tio, som polisstyrelsen bestämmer. Dessa leda-möter utses av polisstyrelsen. Polisstyrelsen får bestämma att också chef för arbetsenhet inom nämndens område skall ingå. För de ledamöter som utses av polisstyrelsen skall lika många suppleanter utses. I en polisnämnd skall ingå antingen polischefen eller den ställföreträdande polischefen och det antal övriga ledamöter, lägst fem och högst tio, som polisstyrelsen bestämmer. Dessa ledamöter utses av polisstyrelsen. Polisstyrelsen får bestämma att också chef för polisområde skall ingå. För de ledamöter som utses av polisstyrelsen skall lika många suppleanter utses. I fråga om de ledamöter och suppleanter som utses av polisstyrelsen tillämpas 5 § tredje stycket första och andra meningarna. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102) Härigenom föreskrivs att 32 § räddningstjänstlagen (1986:1102) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 32 § Räddningsledare är 1. i den kommunala räddningstjänsten räddningschefen eller den som denne har utsett, 2. i fjällräddningstjänsten och i fråga om efterforskning enligt 27 a § polischefen i distriktet eller den som denne har utsett eller, om räddnings- insatsen berör flera polisdistrikt, den regionale polischefen eller den som denne har utsett, 2. i fjällräddningstjänsten och i fråga om efterforskning enligt 27 a § polischefen i distriktet eller den som denne har utsett, 3. i övrig räddningstjänst den som den ansvariga myndigheten har utsett. Samverkar två eller flera räddningskårer i en räddningsinsats som berör mer än en kommuns område inom samma län, skall bestämma vem av räddningsledarna som skall leda insatsen, om inte räddningsledarna själva har bestämt det. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m.1 dels att 4 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 Om den omhändertagne inte bereds vård på sjukhus eller annan vård-inrättning och inte heller tas om hand på annat sätt eller annars kan friges får han hållas kvar hos polisen. Den omhändertagne får därvid tas i förvar om det är nödvändigt med hänsyn till ordning eller säkerhet. En omhändertagen person som inte bereds vård på sjukhus eller någon annan vårdinrättning och inte heller tas om hand på något annat sätt eller annars kan friges får hållas kvar. Den omhändertagne får därvid tas i förvar om det är nödvändigt med hänsyn till ordning eller säkerhet. Förvaras den omhändertagne hos en kriminal- vårdsmyndighet skall myndigheten ut- öva tillsyn över den omhändertagne enligt 6 § samt fullgöra de uppgifter som avses i 7 § första och andra styckena, om inte uppgifterna har fullgjorts av polisen. 6 § Omhändertagen som förvaras hos polisen skall fortlöpande underkastas tillsyn. Skulle den omhändertagnes tillstånd ge anledning till det, skall han föras till sjukhus eller läkare så snart det kan ske. Den som är omhändertagen skall fortlöpande ses till. Skulle den omhändertagnes tillstånd ge anledning till det, skall den omhändertagne föras till sjukhus eller läkare så snart det kan ske. Förvaras den omhändertagne hos en kriminalvårdsmyndighet skall den myndigheten underrätta den polismyndighet som beslutat om omhändertagande så snart det finns skäl att ompröva beslutet. Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 § I hovrätt skola finnas hovrätts- president, en eller flera hovrättslagmän samt hovrättsråd. De skola vara lagfarna. Hovrätt skall vara delad i två eller flera avdelningar. Avdelning skall bestå av presidenten eller en såsom ordförande samt minst tre hovrättsråd, av dem en vice ordförande. Vid hovrätt skall finnas kansli, som hålles öppet för allmänheten å bestämda tider. I varje hovrätt skall det finnas en hovrättspresident, en eller flera hovrättslagmän samt hovrättsråd av vilka en eller flera skall vara vice ordförande. De skall vara lagfarna. En hovrätt får vara indelad i avdelningar. Chef för en avdelning är presidenten eller en . Vid varje hovrätt skall det finnas ett kansli som hålls öppet för allmänheten på bestämda tider. Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 10, 11 och 16 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § I kammarrätt finns kammarrätts- president, en eller flera kammarrätts- lagmän samt kammarrättsråd. De skall vara lagfarna. I varje kammarrätt skall det finnas en kammarrättspresident, en eller flera kammarrättslagmän samt kammarrättsråd av vilka en eller flera skall vara vice ordförande. De skall vara lagfarna. Kammarrättspresident, kammarrättslagman och kammarrättsråd utnämnes av regeringen. Kammarrättspresidenten, kamar- rättslagman och kammarrättsråd utnämns av regeringen. 11 § Kammarrätt är delad i avdelningar. Regeringen får bestämma att avdelning skall vara förlagd till annan ort än den där domstolen har sitt säte. Avdelning består av presidenten eller en såsom ordförande samt av minst två kammarrättsråd, av vilka en är vice ordförande. En kammarrätt får vara indelad i avdelningar. Regeringen får bestämma att en avdelning skall vara förlagd till någon annan ort än den där domstolen har sitt säte. Chef för en avdelning är presidenten eller en . Om särskild sammansättning av kammarrätt vid behandling av vissa mål finns bestämmelser i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Bestämmelser om särskild sammansättning vid behandling av mål enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900) och 22 kap. kyrkolagen (1992:300) finns i 13 a §. 16 § Länsrätt får efter beslut av regeringen vara delad i avdelningar. Avdelning består av ordförande och minst två rådmän. Ordförande är lagmannen eller en chefsrådman. En länsrätt får vara indelad i avdelningar. Chef för en avdelning är lagmannen eller en chefsrådman. Om särskild sammansättning av länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns bestämmelser i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Denna lag träder i kraft . 3.1 Omfattning och mål Rättsväsendets utgiftsområde omfattar polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och kronofogdemyndigheterna. Även , , , , rättshjälpen och de allmänna advokatbyråerna ingår i utgiftsområdet. Kriminalpolitikens överordnade mål är att minska brottsligheten och öka människornas trygghet. De brott som begås skall leda till adekvata reaktioner från samhällets sida. I det ingår att ta tillvara brottsoffrens intressen. Det skall också finnas en human och säker kriminalvård. Det övergripande målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Med rättstrygghet avses människors skydd i förhållande till andra för liv, hälsa, integritet och egendom . Det uppnås främst genom en effektiv brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet och genom att respekten för lag och rätt upprätthålls. Men rättstrygghet förutsätter också en lättillgänglig och säker ordning för att lösa tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna, samt ett väl fungerande exekutionsväsende. Rättssäkerheten kräver likformighet och förutsebarhet i rättskipning och myndighetsutövning. Den enskilde måste kunna lita på lagstiftningen och på myndigheterna. Lagstiftningen skall vara modern och ändamålsenlig. Lagarna skall värna demokratin och garantera grundläggande fri- och rättigheter. De skall vara lätta att förstå och svåra att kringgå eller missbruka. De skall kunna stå sig . Rättstryggheten och rättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende. Myndigheterna måste samverka med varandra och med andra berörda. Rättsväsendet skall präglas av ett medborgarperspektiv. Den enskilde skall bemötas med värdighet och respekt. 3.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 20002 Beräknat anslag 20013 21 160 21 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Motsvarar prisnivå. 3 Motsvarar prisnivå. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - Antalet anmälda brott ökade . Inom de prioriterade brottskategorierna ökade anmälningarna om vålds- och narkotikabrott medan ekobrottsanmälningarna minskade. - Antalet ärenden som redovisades till åklagare inom de prioriterade brottskategorierna var högre än . - Inom åklagarväsendet fortsatte antalet inkomna ärenden att minska . Antalet avgjorda ärenden ökade och balanserna minskade. ökade antalet inkomna ärenden jämfört med . - Till tingsrätterna inkomna brottmål och tvistemål minskade ytterligare . fortsatte nedgången totalt sett, men brottmålen ökade jämfört med både första och . Balanserna minskade både och . - Vid länsrätterna ökade antalet inkomna och balanserade mål marginellt . minskade måltillströmningen och antalet balanserade mål kraftigt. - Antalet intagna i fängelse minskade kraftigt, främst därför att intensivövervakning med elektronisk kontroll nu omfattar hela landet. Andelen skyddstillsynsdomar av det totala antalet brottmålsdomar är oförändrat. - Medelbeläggningen i kriminalvårdsanstalterna minskade . ökade beläggningen jämfört med . - Medelbeläggningen i häktena var i stort sett oförändrad . ökade beläggningen jämfört med . - Kronofogdemyndigheternas handläggingstider blev kortare inom flertalet områden och balanserna minskade. - Rättsväsendets utgifter översteg statsbudgeten med . Enligt prognosen för kommer utgifterna att överstiga anslagen med . Vid ingången av beräknas anslagssparandet vara . - beslutade att rättsväsendet skulle tillföras perioden - 2000. Därutöver skulle av kriminalvårdens medel om-fördelas inom rättsväsendet. Utöver dessa tillskott tillförs rättsväsendet i enlighet med ekonomiska vårproposition , fördelat på , och . Dessutom tillförs enligt denna proposition polisväsendet engångsvis för insatser i de utsatta storstadsmyndigheterna. Förändringar - En ny grundutbildning för poliser inleddes . - inrättades Ekobrotts- myndigheten. - Anställningsstoppet för åklagare har upphävts och nya åklagare har anställts . - stängdes nio kriminalvårdsanstalter och platsantalet minskades på flera andra. Totalt minskade antalet platser med 447, varav 392 öppna platser. - För att skapa större flexibilitet och effektivitet i resursutnyttjandet har regeringen överlämnat åt att besluta om häktes- och anstaltsorganisationens närmare utformning. Prioriteringar - Moderniseringen av rättsväsendet skall fortsätta och brottsoffrens ställning skall stärkas. - Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet (inklusive miljöbrott) skall prioriteras. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova och gränsöverskridande brottsligheten, den mc- relaterade brottsligheten, brott med rasistiska inslag, våld mot kvinnor och övergrepp mot barn. - Det brottsförebyggande arbetet skall fortsätta att utvecklas. - Vardagsbrottsligheten skall förebyggas och bekämpas, främst genom en förbättrad närpolisverksamhet. - Storstädernas problem skall mötas med särskilda insatser. Pågående och planerade förändringar - Polisen får en enkel och rationell ledningsorganisation. Polisstyrelsen ersätter som högsta organ för polisverksamheten i länet. - Utbildningsreformen inom polisen fortsätter. Rekrytering och kompetensutveckling för all personal inom rättsväsendet moderniseras. - Polisens organisation för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten ses över. - Östersjösamarbetet utvecklas vidare. - Polisens bidrag till internationella fredsbevarande insatser ökar. - Samarbetet mellan polis och åklagare för att förbättra förundersökningarnas kvalitet och effektivisera utredningsarbetet utvecklas vidare. - Det omfattande reformarbete som inletts för att skapa ett effektivare och mer flexibelt domstolsväsende fortsätter. Reformarbetet avser arbetsformer, organisation och kompetensutveckling. 3.3 Resultatbedömning 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området anmäldes 1 196 000 brott, vilket är en ökning jämfört med . Den anmälda brottsligheten är dock fortfarande lägre än 1990. Våldsbrotten, som till utgörs av misshandelsbrott, ökade kraftigt . Därefter har ökningen dämpats. anmäldes ca 68 000 våldsbrott, en ökning med . Preliminär statistik tyder på en fortsatt ökning . Sexualbrottsanmälningarna har ökat fram men har sedan legat på en relativt nivå. anmäldes knappt 7 700 brott vilket är en ökning . När det gäller rånbrotten har anmälda bank- och postrån minskat kraftigt medan anmälda personrån ökat .