prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen konstaterar vidare att soliditeten steg till . Regeringen delar synen att de uppställda verksamhetsmålen i huvudsak uppfyllts. Verksamhetens inriktning m.m. redogör i treårsplanen för perioden 2001 för det arbete som föregått omorganisationen som genomfördes . Arbetet har varit en fortsättning på den analys av roller och problem med dessa som genomförde tillsammans med 97. Den nya organisationen innebär att en tydlig intern skillnad görs mellan säkerhetsrollen som omfattar både flygsäkerhet (safety) och skyddet mot brottsliga handlingar (security), dvs. verksamhetsområden, sektorsrollen som har en egen enhet Luftfart och samhälle samt produktionsrollen (flygplatshållning, flygtrafikledning, Brand- och räddningsskolan samt den kommersiella verksamheten). föreslår följande mål för verksamheten: Som övergripande mål för verksamheten föreslår ingen förändring av nu gällande mål. föreslår inte heller några förändringar av verksamhetsmålen för sektorsansvarsrollen. Som verksamhetsmål för flygsäkerhetsstandarden föreslås en precisering av nu gällande mål - Flygsäkerhetsstandarden skall vara lägst i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Flygsäkerhetsarbetet skall bedrivas på sådant sätt att antalet haverier i absoluta tal inte ökar trots ökad trafik. Motsvarande förslag till verksamhetsmål för securityverksamheten är att - Skyddet mot brottsliga handlingar som äventyrar säkerheten för den civila luftfarten (security) skall vara i nivå med det som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Den inriktning (strategi) som anger för att uppfylla sitt övergripande mål bygger på följande nyckelord: säkerhet, lyhördhet, tillgänglighet, miljöhänsyn samt affärsmässighet i affärsverksamheten och opartiskhet och rättvisa i övrig verksamhet. Säkerhet och miljö En allt större del av flygsäkerhetsarbetet bedrivs internationellt och inom internationella fora, däribland EU, () och JAA (samarbetsorgan för flygsäkerhetsmyndigheterna i ett antal europeiska länder). medverkar aktivt i detta arbete främst genom försorg. antog det mandat som bemyndigar kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna, inleda förhandlingar om etablerandet av en europeisk myndighet med ansvar för flygsäkerheten inom den civila luftfarten (). De reella förhandlingarna kommer även i fortsättningen att utgöra en mycket viktig del i arbete i syfte att främja och höja den internationella flygsäkerhetsstandarden. Arbetet med att minska flygtrafikens miljöpåverkan har fortsatt hög prioritet. Den ekonomiska styrningen genom miljörelaterade luftfartsavgifter som infördes av har skärpts. Bullerrelateringen har kompletterats med avgasrelaterade avgifter, vilket ökar de ekonomiska incitamenten för flygbolagen att investera i flygplan med bättre miljöegenskaper. är, tillsammans med , först i världen med denna typ av avgifter. Miljöarbetet måste också fortsättningsvis bedrivas i olika internationella fora, t.ex. , ECAC (europeiska civila luftfartsorganisationen) och EU. Samarbetet mellan och fortsätter. Regeringens överväganden Regeringen konstaterar att arbetet med att tydliggöra roller fortsatt internt efter att regeringen i budgetpropositionen för beslöt att inte dela verket organisatoriskt. Regeringen anser att den nya organisationen verksamt bidrar till att tydliggöra olika roller, både internt och externt. Regeringen ser med tillfredsställelse på aktiva internationella arbete och engagemang för en ökad och enhetlig flygsäkerhetsstandard. bör även i fortsättningen vara pådrivande inom flygsäkerhetsområdet och med kraft bl.a. verka för ett snabbt etablerande av den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten, . Regeringen anser vidare att det är viktigt att miljöarbetet även fortsättningsvis bedrivs med hög prioritet. Ekonomiska mål och resurser treårsplan Som framgick i föregående års budgetproposition gjorde en djupare analys av verkets ekonomiska situation för perioden fram . Av analysen framgick att den sammantagna ekonomiska effekten av främst yttre faktorer som kan komma att påverka innebär en risk för dagens goda ekonomiska resultat. Trots positiv trafikutveckling visade huvudscenariot i analysen på kraftigt försämrad lönsamhet och ekonomisk ställning för . Mot bakgrund av detta utformade ett åtgärdsprogram Uppdrag 2000. Målet är att genomföra åtgärder som förbättrar resultatet med . Den ekonomiska planen för perioden 2001 är framtagen med ambitionen att hålla tillbaka kostnaderna som intäkterna ökar. Planen bygger på prognos över trafikutvecklingen som är något gynnsammare än den prognos som låg till grund för den finansiella analysen fram . Den ekonomiska planen innebär beräknade resultat efter skattemotsvarighet på 385, 226 och för åren 1999 2001. föreslår ingen förändring av målet för räntabiliteten i affärsdrivande verksamhet. Nuvarande mål är att resultatet efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. I den ekonomiska planen beräknas räntabiliteten till , respektive för åren 1999 2001. föreslår inte heller någon förändring av målet för soliditeten, som är . I den ekonomiska planen beräknas soliditeten till 27, 27 respektive för åren 1999 2001. gällande utdelningskrav är en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet. föreslår i treårsplanen att målet ändras enligt följande - Utdelningen över en konjunkturcykel bör normalt vara en tredjedel av resultatet efter schablonskatt. Utdelning och skattemotsvarighet bör fastställas slutligt av regeringen med beaktande av det kapitalbehov som verksamheten har. För perioden 2000 har i den ekonomiska planen förutsatt en nedsättning av den samlade inleveransen i enlighet med beslut (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) avseende anpassning av flygplatserna till krav. Den totala inleveransen (utdelning + skattemotsvarighet) efter nedsättning beräknas för till och för åren 1999 2001 till 121, 43 respektive . nuvarande prisrestriktion är att - trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt . har genomfört en utvärdering av prissystemet och föreslår att nuvarande prisrestriktion ligger fast. Verket föreslår att nuvarande undantag av avgifter bibehålls på grund av att dessa redovisas mot brukarna separat och avgifterna är strikt kostnadsbaserade. föreslår en investeringsnivå 2001 på sammanlagt (perioden ). Budget 1998 är oförändrat , även den totala investeringsramen för åren 1999 2000 är densamma som i treårsplanen enligt budgetpropositionen för . De två enskilt största projekten 2001 är tredje bana, , samt nytt flygtrafikledningssystem, . Även andra om- och tillbyggnader på är omfattande, sammanlagt . I investeringsplanen ingår också de kostnader på ca för de ombyggnader av , och som blir följden av ett svenskt deltagande i . utreder behovet av terminalkapacitet på . Behovet kommer att medföra investeringar som kommer att uppgå till väsentligt högre belopp än i föreliggande treårsplan. avser att återkomma till regeringen i ärendet. Investeringarna fördelas på verksamhetsområden enligt följande: 1998 1999 2000 2001 Investeringar 300 775 900 950 Övriga flygplatser 190 200 150 175 Flygtrafiktjänst 220 375 425 275 Övriga inkl. Schengen- åtgärder 140 350 125 100 Summa investeringar 850 1 700 1 600 1 500 Intern finansiering (%) 90 62 66 67 Extern finansiering (%) 10 38 34 33 Regeringens överväganden presenterar en positiv treårsplan. Den nya prognosen innebär genomgående uppskrivningar av huvudalternativet jämfört med föregående år (utom beträffande överflygningar). Om prognosen infrias kommer enligt plan att klara både ett tungt investeringsprogram och ägarens mål för räntabilitet och soliditet. Inleveranserna till statskassan blir också enligt planen betydligt större än vad som förutsågs så sent som i budgetpropositionen för . Den kraftiga tillväxten får positiva effekter för ekonomiska plan jämfört med förväntningarna föregående år. Regeringen konstaterar att prognosen därmed bör betraktas som relativt känslig. Det långsiktiga målet för soliditet bör, i enlighet med förslag, ligga fast på . Vad gäller räntabilitetsmålet bör även det, i enlighet med förslag, ligga fast på av eget kapital. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta, i enlighet med numera allmänt tillämpade principer för ägarkrav på affärsdrivande verksamhet, fortfarande bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter schablonskatt. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen. Vad gäller prisrestriktionen för trafikavgifter bör den, i enlighet med förslag, vara oförändrad. Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning, som i allt väsentligt innebär en fortsättning av inriktningen i nu gällande treårsplan. Som tidigare nämnts har i den ekonomiska planen förutsatt en nedsättning av den samlade inleveransen i enlighet med beslut (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) avseende anpassning av flygplatserna till krav. Beräkningarna i den ekonomiska planen utgick från en anslutningstidpunkt /99. De planeringsförutsättningar som gäller är att kommer att anslutas till i samband med flygbolagens tidtabellsskifte . Regeringen bedömer, i likhet med , att denna tidsförskjutning inte nämnvärt påverkar kostnader för Schengenanpassningen. Mot bakgrund av regeringens överväganden redovisas följande prognoser över resultat m.m. 2001. 1998 1999 2000 2001 Årets vinst efter skatt och skattemotsv. 367 385 226 282 Räntabilitet på eget kapital (%) 17 15 8 9 Soliditet (%) 25 27 27 28 Beräknad skattemotsv. 81 101 43 104 Beräknad utdelning 14 20 0 86 Regeringen har noterat att utreder behovet av terminalkapacitet på . Behovet kan komma att medföra investeringar av väsentligt högre belopp än i föreliggande treårsplan. Finansiella befogenheter treårsplan av investeringarna 2001 beräknas av finansierade med egna medel (i gällande plan). Av återstoden beräknas finansieras med lån och med övrig extern finansiering. har, i enlighet med det beslut fattade (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266), en total låneram på . begär i treårsplanen att den kapitaltäckningsgaranti till förmån för dotterdotterbolaget som verket har rätt att ställa ut för perioden 1998 nu förlängs för perioden 2003. konstaterar att de förutsättningar som gällde i allt väsentligt fortfarande gäller vilket motiverar förlängningen. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . föreslås vidare få rätt att teckna borgensförbindelser till förmån för dotterbolaget inom en total ram på samt placera kassamässigt överskott i bank, i statsgaranterade skuldebrev och hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt Nordisk Ratings system samt på räntebärande konto i . skall även kunna lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram även för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas för . Beträffande kapitaltäckningsgarantin till förmån för dotterdotterbolaget föreslår regeringen, i likhet med , att den förlängs och bör gälla för perioden 2003. Anslag för B5 Driftbidrag till kommunala flygplatser Utgift Tusental kronor 15 200 1999 Förslag 105 000 2000 Beräknat 105 000 2001 Beräknat 105 000 Anslaget är nytt och utgörs av driftbidrag till kommunala flygplatser. Vad gäller trafikunderlaget ingår de flygplatser som har en icke säsongsbunden reguljär passagerartrafik och härutöver även de befintliga flygplatser som har en sådan reguljär passagerartrafik som kan anses ha särskild betydelse för uppfyllandet av de transportpolitiska målen vilka beslutats av regering och riksdag (prop. 1997:98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Regeringens överväganden Frågan om statens ansvar för de kommunala flygplatserna har diskuterats och lett till ett antal tids- eller geografiskt begränsade dellösningar. beslutade (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) att staten, inom ramen för ett oförändrat delat huvudmannaskap för luftfartens infrastruktur, skulle ta ett större ansvar för driften vid kommunala flygplatser än vad man gjort. Det nya statliga stödet till de kommunala trafikflygplatserna införs från och med och ersätter dels nuvarande driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslän, dels det provisoriska resultatutjämningsbidraget från till de största kommunala flygplatserna. Regeringen föreslår att stödet bör omfatta totalt varav finansieras över statsbudgeten och återstående av som sektorsmyndighet. Vad gäller trafikunderlaget bör de flygplatser ingå som har icke säsongsbunden reguljär passagerartrafik. Härutöver bör de befintliga flygplatser ingå som har en sådan reguljär passagerartrafik som kan anses ha särskild betydelse för uppfyllande av de transportpolitiska målen. Eventuella nytillkommande flygplatser bör uppfylla kriterierna under för att få ingå i driftbidragssystemet. På samma sätt bör en flygplats som inte uppfyller kriterierna i rad ej längre omfattas av bidragssystemet. Stödet skall baseras på dels kostnadsdrivande faktorer som flygtrafikledning, krav på brand- och räddningstjänst samt klimatförhållanden, dels en regionalpolitisk faktor som innebär att långt avstånd till någon av flygplatserna , eller ger ökat stöd. Vidare baseras stödet på intäktspåverkande faktorer som passagerarvolym på inrikes respektive utrikes fart samt frakt- och postvolymer. En årlig minskning av stödet skall vidare ske med hänsyn till sådana intäktspåverkande faktorer samt med hänsyn till en produktivitetsfaktor beräknad till av det totala stödbehovet. Stödet föreslås upphöra vid en trafikvolym som beror på trafikens sammansättning vid respektive flygplats men som i de flesta fall motsvarar ca 300 000 årspassagerare. En begränsad del av stödet bör även kunna tilldelas projekt för utveckling och effektivisering av verksamheten vid de kommunala flygplatserna. Administrationen av stödet skall skötas av i egenskap av sektorsmyndighet. 14.5 () utreder från säkerhetssynpunkt allvarliga olyckor inom luftfarten, inom sjöfarten, i järnvägstrafik och i annan verksamhet i enlighet med lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. skall följa den nationella och internationella utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall för visar en negativ avvikelse på avseende de fasta kostnaderna. Dessa uppgick till mot budgeterade och de rörliga kostnaderna till ca . Förklaringen till avvikelsen vad gäller de fasta kostnaderna är främst vissa merkostnader i samband med bytet av generaldirektör . Även den faktiska kostnaden för lokalerna översteg de från början antagna beloppen. Vissa kostnader för att följa utvecklingen på verksamhetsområde och kostnader för kompetensutveckling av personalen har också börjat bokföras som fasta kostnader. Av hävd har de betraktats som rörliga kostnader, även om de formellt borde ha betraktats som fasta kostnader. Denna renodling av den faktiska kostnadsfördelningen inom i kombination med renodlingen av begrepp från fasta kostnader till förvaltningskostnader och från rörliga kostnader till särskilda utredningskostnader som gäller fr.o.m. har medfört en ytterligare omfördelning av kostnader inom . Denna omfördelning har skett i syfte att skapa en bättre transparens i den totala kostnadsmassan. En stor del av den till synes kraftiga ökningen av de fasta kostnaderna kan förklaras av detta. De berörda myndigheterna har därmed knappast fått ökade kostnader vad berör , utan bara en mer rättvisande fördelning mellan förvaltningskostnader och särskilda utredningskostnader. Regeringens överväganden Resultatinformation Handläggningstiden för utredningar är ett av de effektivitetsmått som används för arbete. har handläggningstiderna för den civila luftfarten i stort sett uppnått målen och för annan verksamhet väl uppnått målen. För den militära luftfarten har handläggningstiden kraftigt förbättrats jämfört med och uppfyller nu i stort sett de uppsatta målen. Vad gäller sjöfarten avviker handläggningstiden från de uppsatta målen på ett markant sätt. Detta förklaras huvudsakligen av att ett utredningsarbete varit mycket omfattande och har tagit samt att resurserna för sjöfartsolyckor till stor del varit uppknutna till utredningen med anledning av förlisning. Inga undersökningar vad beträffar järnväg har avslutats . En viktig förklaring till målavvikelserna är också att det är ett fåtal utredningar det är fråga om. En försening i en utredning kan därför få ett stort utslag när det gäller måluppfyllelsen totalt sett. I budgetunderlag för åren 1999 2001 samt i den mål- och resultatdialog som regeringen genomfört med har framkommit att de åtgärder som föranleds av de rekommendationer som lämnar till respektive berörd myndighet inte i tillfredsställande utsträckning återrapporteras till . har infört rutiner som skall säkerställa en effektivare uppföljning av rekommendationerna. Även regeringen undersöker vilka åtgärder som kan krävas för att ytterligare förbättra återrapporteringen. Det har från och sida framkommit att begreppen förvaltningskostnader och särskilda utredningskostnader vilka introducerades från ställer till vissa ekonomiadministrativa problem som bl.a. får effekter på periodisering . Som ett exempel kan nämnas att om kostnadsbegreppet används så innefattar det också t.ex. upplupna semesterskulder som ju ännu inte blivit en utgift för myndigheten. För att undvika dessa problem föreslår regeringen att hädanefter termerna förvaltningsutgifter och särskilda utredningsutgifter används. Slutsatser Mot bakgrund av vad anför i sitt budgetunderlag, anser regeringen att förvaltningsutgifter för får uppgå till högst att fördelas enligt nedan: Regeringen anser att denna fördelning bör gälla om inte annat kan överenskommas mellan de berörda myndigheterna. 15 Post- och telekommunikation samt informationsteknik 15.1 Omfattning och utgiftsutveckling Verksamhetsområdet omfattar post- och telekommunikation samt informationsteknik. () är sektorsmyndighet inom post- och teleområdet. Myndighetens uppgift är att utöva tillsyn över operatörerna på post- och telemarknaderna. Antalet anställda uppgår till ca 160 personer. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 806,3 679,4 678,1 694,9 712,8 715,5 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall PTS har i allt väsentligt uppfyllt verksamhetsmålen. Ett undantag är målet för handläggningstiden för tillståndsärenden på postområdet. Den långa handläggningstiden beror på den oväntat stora tillströmningen av postoperatörer. PTS utgifter hänförliga till anslag under utgiftsområde 22 har varit mindre än tilldelade anslag. Förändringar har beslutat om ändringar i postlagen (1993:1684). Dessa syftar dels till att på ett bättre sätt uppnå de postpolitiska målen, dels till att anpassa lagstiftningen till ett beslutat EG-direktiv (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Det innebär bl.a. att det tidigare begreppet grundläggande postservice i postlagen ändrats till samhällsomfattande posttjänst. Förslagen i propositionen innebär utökade uppgifter för PTS. Bland annat får myndigheten sektorsansvar även inom postområdet. har beslutat om vissa ändringar i telelagen innebärande att nummerportabilitet, förval och lika tillträde införs (prop. 1997/98:126, bet. 1997/98:TU14, rskr. 1997/98:305). Nummerportabilitet innebär att abonnenten kan behålla sitt telefonnummer vid byte av teleoperatör. Lika tillträde och förval innebär att abonnenten med hjälp av likvärdiga prefix vid enstaka samtal eller på permanent basis kan få sina samtal kopplade via en vald operatörs nät. Lagen träder i kraft . Prioriteringar för Regeringen överlämnade propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125). Förslag till mål för en nationell IT-strategi, ett handlingsprogram och prioriterade statliga uppgifter lades fram. har godkänt regeringens förslag (bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). ansåg det angeläget att den parlamentariska förankringen stärks genom en årlig avrapportering av utvecklingen på IT-området. Den första skrivelsen överlämnades till (skr. 1997/98:19). Årets skrivelse utgör den andra avrapporteringen (skr. 1998/99:2) och överlämnades till . Givet den mycket snabba utvecklingen på området avser regeringen att fortsätta utvecklingsarbetet med en kraftfull och långsiktig strategi på IT-området. Arbetet med datoromställningen inför skiftet kommer att intensifieras. 2000- delegationen (K 1998:02) kommer med början och att genomföra informationsinsatser riktade till små- och medelstora företag samt till allmänheten. kommer en lägesrapport angående datoromställningen inför skiftet att lämnas till . Den sammanfattande analys som görs där kommer att avgöra inom vilka samhällsområden arbetet bör koncentreras . Säkerhetsfrågorna i ett bredare perspektiv kommer också att prioriteras . Statskontoret har i rapporten strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18) givit förslag till en nationell IT-strategi vilken remissbehandlas. Regeringen avser att återkomma till med förslag till en samlad IT-säkerhetsstrategi. En utredare har tillsatts med uppdrag att utreda tillgången till avancerad informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur ur ett regionalt och socialt perspektiv (K 1998:07). Utredaren skall lämna sitt betänkande . () har fått regeringens uppdrag att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik. Uppdraget skall redovisas i tre steg med början . Nästa delrapportering kommer att ske och slutredovisning föreslås att ske . Regeringen har överlämnat skrivelsen Elektronisk handel (skr. 1997/98:190) till . Syftet med skrivelsen är att ge en sammanhållen översikt över de olika frågor som berörs av utvecklingen av elektronisk handel samt redogöra för regeringens principiella inställning. En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att utreda hur domännamn skall behandlas inom den svenska delen av Internet (dir. 1998:71). Utredaren skall undersöka hur domännamnsinnehavarnas och andra användares behov av effektivitet, rättssäkerhet, teknisk funktionalitet, driftsäkerhet och kostnadseffektivitet på bästa sätt tillgodoses. Utredaren skall lämna sitt betänkande . Anslaget Informationsteknik: Telekommunikation m.m. föreslås omfatta . Anslaget kommer att användas till åtgärder för att förverkliga regeringens IT-politik. Resultatbedömning De av statsmakterna fastlagda övergripande målen samt verksamhetsmålen inom verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts. Avvikelser från budget inom verksamhetsområdet post- och telekommunikation kan förklaras med att vissa anslag används till upphandling samt projektstöd vilket leder till att utbetalningarna blir ojämnt fördelade över tiden. Den övergripande inriktningen för PTS bör ligga fast. I enlighet med vad förordat (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119 och prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) samt i enlighet med revisorers förslag (1995/96:RR10) lämnas här en redovisning av utvecklingen inom post- och telekommunikationsområdet samt hur de grundläggande målen enligt postlagen respektive telelagen uppnåtts. 15.2 Utvecklingen på teleområdet Marknadsutveckling Utvecklingen på telemarknaden har varit fortsatt dynamisk. Betecknande för utvecklingen har varit den snabba utvecklingen av mobila teletjänster samt att det kan noteras en viss konkurrens på marknaden för lokaltelefoni. Konsultföretaget har på PTS uppdrag gjort en undersökning av telemarknaden avseende . presenterades rapporten kartläggning av konkurrenssituationen och utvecklingen av den svenska marknaden 1997 .