prop · GM03115 · 1999-01-01 00:00:00 — Den s.k. upplevelseindustrin är också en viktig framtidsbransch och en växande arbetsmarknad för ungdomar. Det finns ett brett gränsland mellan kultur som fritidssysselsättning och som försörjning. Detta gränsland spelar stor roll för utvecklingen av ung- domars kreativitet och entreprenörskap. Regeringen anser det således vara en viktig ungdomspolitisk uppgift att skapa ett ökat lokalt utrymme för ungdomars eget skapande och för ung kultur. För att åstadkomma ett sådant ökat utrymme krävs åtgärder både på central och lokal nivå. Regeringen avser därför, utifrån de erfa- renheter som främst och samlat, att avsätta medel till en treårig satsning med detta syfte. 6.4 Utveckling av nya lokala lösningar för ungdomars fritidsverksamhet Regeringens bedömning: Det bör göras en särskild satsning på för- nyelse av mötesplatser, träffpunkter och annan fritidsverksamhet för ungdomar. Detta bör göras för att stimulera verksamheter vars erfa- renheter kan hjälpa kommunerna att klara de krav på utveckling som ställs av bl.a. de stora tonårskullarna . Skälen till regeringens bedömning: Regeringen har i kapitel 3.3.7 konstaterat att ungdomar värderar sin fritid högt. Ungdomars fritidsin- tressen förändras ständigt och har i många avseenden helt andra förutsättningar än . Hur detta kommer att förändras vet vi inte mycket om . Den kommunala kultur- och fritidsverksamheten kommer sannolikt att behöva bli föremål för ständig förnyelse och omprövning. Detta kan exempelvis gälla beho- vet av att utveckla den framtida yrkesrollen som fritidsledare och ung- domsarbetare, men också behovet av nya slag av mötesplatser och träffpunkter. Som stöd i detta arbete behövs bra exempel på hur framtidens mötes- platser och träffpunkter kan komma att se ut. Här kan staten fylla en upp- gift i förhållande till kommunerna genom att ekonomiskt stödja projekt, vars erfarenheter kan underlätta för kommunerna att utveckla sådana platser och träffpunkter. Regeringen avser därför att initiera en särskild satsning på förnyelse av mötesplatser, träffpunkter och annan fritids- verksamhet för ungdomar där föreningar och kommuner arbetar gemensamt. Utveckling av den framtida ledarrollen bör också lyftas fram. Regeringen vill särskilt betona vikten av att beakta jämställdhets- perspektivet i detta arbete. En sådan förnyelse av fritids- och kultur- politiken sker, enligt regeringens bedömning, bäst i nära samverkan med ungdomars egna initiativ inom området. Stödet bör fördelas av , som i detta arbete bör söka samverkan med bl.a. . 6.5 Behovet av lokaler för ungdomsverksamhet Regeringens bedömning: bör få särskilda riktlin- jer för sitt uppdrag att kartlägga föreningslivets tillgång till olika slag av lokaler för ungdomsverksamhet och kostnaderna för desamma. Skälen till regeringens bedömning: Tillgången till lokaler är enligt regeringens bedömning av mycket stor betydelse för ungdomars möjlig- het till fritids- och kulturaktiviteter. I regleringsbrevet för gav därför regeringen ett uppdrag till att i samråd med samt berörda myndigheter och samlingslokalorgani- sationer göra en översyn av föreningslivets tillgång till lokaler av olika slag för ungdomsverksamhet i hela landet. Uppdraget bör preciseras med hjälp av särskilda riktlinjer. Regeringen avser att precisera uppdraget . Regeringens ambition är att uppdraget skall kunna redovisas . Regeringen konstaterar att när det gäller lokaler har lösningarna i kommunerna blivit alltmer varierande genom att bl.a. skola och fritids- verksamhet har gemensamma lokaler. Det har även blivit allt vanligare att skolor och bibliotek delar lokaler. Dessutom kan skolornas lokaler, gymnastiksalar såväl som klassrum, ha en stor betydelse för olika typer av verksamhet. En viktig fråga är därför att föreningarna har möjlighet att få tillgång till dessa lokaler också när skolan inte är öppen för skolverk- samhet. Enligt regeringens mening är det kommunerna som har bäst för- utsättningar att bedöma hur behovet av samlingslokaler bäst kan tillgodo- ses. Kommunerna bedöms också ha stort eget intresse samt möjligheter att finna lösningar för dessa behov. Erfarenheter från det arbete som bedrivits i den tidigare nämnda arbetsgruppen Kultur i hela landet visar att för ungdomar är det inte alltid nya, egna lokaler som är det viktigaste. I stället kan de lokaler som kommunen redan förfogar över anpassas till att också fungera för ungdomars projekt och arrangemang. Här finns ett stort utrymme för flexibilitet, fantasi och otraditionella lösningar. 7 Internationellt samarbete Av EU:s 350 miljoner invånare utgör ungdomar i åldern 15 60 miljoner personer vilket motsvarar . De ungdomar som växt upp har rest över hela världen på ett sätt som ingen tidigare generation haft möjlighet att göra. Därför beskrivs de ofta som en internationell generation. Deras erfarenheter från vistelser utomlands och deras språkkunskaper utgör en viktig resurs för dem själva och för samhället. inrättades på en arbets- grupp med uppgift att bl.a. utarbeta en svensk strategi för arbetet med ungdomsfrågor i EU. Arbetsgruppens rapport i EU Förslag till en svensk strategi (Ds 1996:31) innefattar såväl övergripande som mer konkreta förslag till åtgärder. 7.1 En svensk strategi för ungdomsfrågor i EU Regeringens bedömning: bör i EU-samarbetet koncentrera sina insatser inom ungdomsområdet till följande: Insatser mot ungdomsarbetslöshet. Ungdomars inflytande och delaktighet inom EU. Ungdomar som inte utnyttjar EU:s förmåner. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår att följande områden skall prioriteras: ungdomars arbetsmarknad, ungdomsutbyte, ungdomars inflytande och ungdomar som inte utnyttjar EU:s förmåner. Skälen för regeringens bedömning: Inom EU pågår en hög aktivitet på ungdomsområdet. har ungdomsfrågan i EU begränsats till olika former av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. lade kommissionen fram förslag om ett nytt omfattande femårigt ungdomsprogram för åren 2000 2004 med en budget på . Det nya programmet föreslogs ersätta de existerande programmen Ungdom för och Europeisk Volontärtjänst för ungdomar. Efter- som förhandlingarna om kommissionens förslag dragit ut har de två nuvarande programmen förlängts till . Det nya samlade programmet avses träda i kraft . Finansiellt innebär det nya förslaget en fördubbling från till . Kommissionen avser dessutom att stärka den politiska planeringen inom ungdomsområdet och kommer att genomföra en stu- die rörande ungdomars situation i . Den beräknas bli klar . Därefter planerar kommissionen att publicera en s.k. vitbok i ämnet, dvs. riktlinjer för ett politiskt program för EU:s verksamhet på ungdomsområdet. planeras att bli publicerad under det svenska ordförandeskapet i EU . skulle därmed få ansvaret för att påbörja debatten om ungdomsområdets framtid. Utöver detta finns det också inom utbildningsområdet program som är viktiga för ungdomar, främst Sokrates- och Leonardoprogrammen. Inom ramen för dessa program ges ungdomar tillfälle att förlägga del av sin utbildning i andra europeiska länder, att göra studieresor samt att delta i projekt som syftar till att utveckla europeiskt samarbete. Regeringen vill understryka vikten av att i det internationella samarbetet driver tesen om att samordnade insatser för flera länder med- för fördelar inom ungdomsområdet jämfört med enbart nationella insat- ser. Närhetsprincipen innebär att beslut skall fattas på den nivå där det är lämpligast. Denna princip kommer dock inte i konflikt med frågan om att anlägga ett ungdomsperspektiv på det europeiska samarbetet. Regeringen anser därför att bör sträva efter ett tvärsektoriellt perspektiv för ungdomsfrågorna inom EU. Ungdomsfrågorna är traktatfästa i . I Amsterdamfördraget som trädde i kraft tas ungdomsfrågorna upp i artikel 149. I enlighet med artikel 149:2 skall målen för gemenskapens insatser bl.a. vara att främja rörligheten för studerande och lärare samt att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdoms- ledarutbyte. Insatser mot ungdomsarbetslöshet Kommissionens förslag till ett nytt ungdomsprogram har en tydlig arbetsmarknadspolitisk koppling där begreppet anställningsbarhet är ett ledord. Projekt inom Europeisk volontärtjänst syftar t.ex. till att förbe- reda ungdomar för ett framtida liv genom vistelse utomlands under en . Förslaget att , inom ramen för ungdomspolitiken, bör prioritera insatser mot ungdomsarbetslöshet och ungdomsutbyten ligger således väl i linje med EU:s nuvarande politik på området. Ungdomsarbetslösheten i EU är generellt sett hög. I princip samtliga EU:s medlemsstater har en ungdomsarbetslöshet som är betydligt högre än arbetslösheten för övriga grupper, vanligtvis ungefär dubbelt så hög. Ungdomsarbetslösheten är särskilt allvarlig eftersom en ung arbetslös person i högre grad riskerar att slås ut, inte bara från arbetslivet utan från samhällslivet i dess helhet. En anledning till detta är att de ofta saknar de möjligheter till försörjning som äldre arbetslösa kan ha uppnått genom olika socialförsäkringssystem. Arbetsmarknadspolitiken har tidigare setts som en nationell angelä- genhet. är det uppenbart att det krävs samverkan över gränserna för att motverka arbetslösheten. Arbetslöshetsfrågorna har därför, bl.a. på initiativ, kommit upp på den gemensamma dagordningen inom EU. Mot den bakgrunden anser regeringen, i enlighet med arbetsgrup- pens förslag, att var helst arbetsmarknadsfrågor behandlas inom EU skall ungdomsperspektivet vara med liksom att ungdomsfrågor skall kopplas till arbetsmarknadsfrågor. Ungdomsutbyten Det internationella ungdomsutbytet har stor betydelse både för att skapa förståelse och för ett ömsesidigt lärande mellan länder och kulturer. Utbytet fungerar därmed i stor utsträckning som en informell utbildning. Vidare är erfarenhetsspridning inom ramen för ungdomsutbyten ett sätt att ge ökad kunskap om internationellt arbete. Härigenom kan fler ung- domar få bättre förutsättningar att delta i och påverka frågor som berör dem i ett internationellt sammanhang. Mot denna bakgrund anser regeringen att det europeiska ungdomsut- bytet bör användas som ett medel för att öka förståelsen mellan ungdo- mar från olika länder. Kandidatländerna deltar i ungdom- sprogrammen, men deras möjligheter till deltagande bör utökas ytter- ligare. En stor del av ungdomsutbyten sker direkt genom föreningslivet. har dock till skillnad från många andra europeiska länder valt att inte ha bilaterala statliga avtal om ungdomsutbyten. I stället ger staten ett generellt bidrag till de nationella ungdomsorganisationerna vilket innebär att organisationerna själva kan bestämma hur de vill disponera resur- serna. Inom ramen för EU:s samarbete på ungdomsområdet sker huvuddelen av aktiviteterna inom utbytesprogrammet Ungdom för . Det nuva- rande programmet sträcker sig över perioden 1999. Drygt 60 000 ungdomar har deltagit i programmet och cirka 2 000 ungdomar som deltog kom från . har deltagit i en försöksverksamhet, Europeisk volontärtjänst för ungdomar. Tonvikten i denna verksamhet ligger på stöd till längre utbyten för enskilda ungdomar som deltar som volontärer i ett samhällsnyttigt projekt i en annan medlemsstat. har ersatts av ett program som sträcker sig fram . 1997 har totalt cirka 2 300 ungdomar, varav 120 från , del- tagit i verksamheten. Ett nytt ungdomsprogram ersätta de båda nuvarande programmen Ungdom för och Europeisk volontärtjänst för ung- domar 2004. Frågan övervägs och en s.k. gemensam ståndpunkt beräknas antas vid ungdomsministerrådets möte . Inflytande och delaktighet Inflytande och delaktighet utgör själva kärnan i svensk ungdomspolitik. Utgångspunkten är en positiv syn på ungdomars egen förmåga och möj- ligheter till att ta ansvar. Om ungdomar inte känner sig delaktiga riskerar det demokratiska samhället att undermineras. medlemskap i innebär att vi har möjligheter till inflytande på ytterligare en nivå utöver de lokala, regionala och nationella. Vid ministerrådsmötet för ungdomsfrågor antogs en resolution kring ungdomars delaktighet i beslutsprocesser såväl inom EU-program som på nationell nivå. bör vid utformningen av insatser inom ungdomsområdet prio- ritera insatser som bygger på ungdomars egna initiativ och på hög ung- domsdelaktighet. Insatser för ungdomar som inte utnyttjar EU:s förmåner Det finns en risk för att de fördelar som medlemskapet i EU medför inte kommer alla till del utan mest utnyttjas av de som redan kan hävda sina intressen. För att den europeiska gemenskapstanken skall kunna förverk- ligas skall deltagande i EU-samarbetet inte enbart förbehållas traditionellt starka grupper. Information om det europeiska samarbetet skall vända sig till alla ungdomar och ge alla lika möjligheter till inflytande. I de EU- program där ungdomar deltar bör det vara en aktiv svensk strävan att uppmuntra också de ungdomar som vanligtvis inte utnyttjar EU:s förmå- ner att delta. I detta sammanhang vill regeringen betona vikten av att framtida pro- gram utformas så användarvänligt som möjligt för ungdomar. Det gäller såväl programmens innehåll och utformning som information om dessa. Genomförande Genomförandet av denna strategi sker främst genom arbetet i rådsarbets- grupper, kommittéer och på ministermöten. bör även ta initiativ till att påverka kommissionens arbete på ett tidigt stadium genom att t.ex. ge nya förslag eller synpunkter på förslag som håller på att utarbetas. Regeringens bedömning överensstämmer således med arbetsgruppens förslag till prioriterade områden. Regeringen har för avsikt att arbeta aktivt med de fyra områdena. 7.2 Ungdomar som resurs i det internationella arbetet Regeringens bedömning: Fler ungdomsorganisationer bör bjudas in att delta i den särskilda arbetsgruppen om europeiska ungdomsfrågor. Arbetsgruppens ställning bör stärkas och dess uppgifter utökas till att även omfatta Östersjöfrågor samt det nordiska samarbetet. Skälen för regeringens bedömning: I en skrivelse av har för Ungdomsorganisationer (LSU) lämnat regeringen förslag till en rad åtgärder på ungdomsområdet med anledning av arbetet med denna proposition. LSU:s framställan berör bland annat ungdomars inflytande och organisering samt förslag till handlingsplaner på det internationella området. finns en särskild arbetsgrupp om europeiska ungdomsfrågor (C 1996:B). Regeringen anser att de internationella ung- domsfrågorna bör ges ökad uppmärksamhet och avser därför att ta initia- tiv till att stärka arbetsgruppens ställning samt bjuda in fler representan- ter för ungdomsorganisationerna att delta i arbetsgruppen. Arbetsgruppen bör få i uppdrag att dels ta fram förslag för att konkret stärka ungdomars inflytande och delaktighet i olika internationella sammanhang, dels bereda LSU:s övriga förslag till åtgärder inom det internationella samar- betet. Det är viktigt att engagerade ungdomar bereds både tillträde och möj- lighet att representera ungdomar inom EU och FN samt vid olika inter- nationella konferenser. Detta är särskilt angeläget då det behandlas frågor som ungdomar är starkt engagerade i, exempelvis vid miljökonferenser där ungdomar från bl.a. miljöorganisationer bör kunna delta. Det är vidare angeläget att bättre ta till vara erfarenheterna från de ungdomar som deltagit i någon form av organiserat ungdomsutbyte. Arbetsgruppen bör därför få i uppdrag att initiera ett samarbetsprojekt med , och i syfte att bättre sprida information om såväl ungdomsutbytet och dess effekter som de praktiska erfarenheterna från utbytet. har samarbetet på ungdomsområdet mellan EU och utvecklats, särskilt beträffande kompetensutveckling av ungdomsledare. Vidare har det regionala samarbetet ökat österut såväl inom som utom unionen. Av särskild betydelse är i detta sammanhang . Det internationella samarbetet i miljöfrågor engagerar många ungdo- mar och spelar en avgörande roll för framtiden. Dessa frågor har därmed en given plats inom bl.a. Östersjösamarbetet. genomfördes en ungdomsministerkonferens i där en gemensam grund lades för ett ökat samarbete på ungdomsområdet mellan . deltar i uppföljningsarbetet av konferensen genom att, tillsammans med och , finansiera ett sekretariat i . Sekretariatet har till uppgift att bl.a. följa upp och stödja en del av de initiativ som togs under samt delta i förberedelserna inför nästa Öster- sjökonferens som planeras att genomföras i . Mot den bakgrunden anser regeringen att arbetsgruppens uppgifter bör utökas till att även omfatta Östersjöfrågor samt det nordiska samarbetet. Regeringen vill understryka betydelsen av att unga människor också i övrigt ges goda möjligheter att delta i såväl det internationella samarbetet som i utvecklingssamarbetet. Regeringen avser därför att i en särskild skrift redovisa ungdomars insatser och medverkan i detta arbete. 8 Ekonomiska konsekvenser Överskottet från spelet på värdeautomater skall enligt beslut av (prop. 1993/94:182, bet. 1993/94:KrU32, rskr. 1993/94:415) tillfalla det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Medlen skall betalas ut till respektive för vidare fördelning enligt närmare riktlinjer från regeringen. beslutade i enlighet med regeringens förslag att denna öronmärkning av överskottet skulle ersättas av ett vinstdelnings- system för staten och föreningslivet, vilket skulle baseras på överskottet från värdeautomaterna (prop. 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Med anledning av att säkra prognoser om värdeauto- maternas vinstutveckling saknats har införandet av det nya systemet för- senats. Efter en relativt lång introduktionsperiod har värdeautoma- terna etablerats på den svenska spelmarknaden. är cirka 4 000 vär- deautomater utplacerade. Fram till har värdeautomaterna inte givit något överskott. Efter årets bolagsstämma i AB kommer enligt uppgift från företaget att kunna överlämnas till och för det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet kommer att kunna tillföras uppskattningsvis när värdeautomatprogrammet är fullt utbyggt, dvs. när 7 000 automater har placerats ut (prop. 1998/99:80). Regeringen har fått information som visar på att denna prognos sannolikt är något underskattad. Det bidrag från AB , som härrör från överskottet på värdeautomatspel, kommer därför med stor sannolikhet att överskrida de uppskattade beloppen. För att ha ett så bra underlag som möjligt för bedömningen av över- skottet från spel på värdeautomater kommer regeringen i sitt arbete med att fastställa vinstdelningssystemet att ta hänsyn till de prognoser som är aktuella . Genom den ökade utdelningen från , som härrör från överskottet på värdeautomatspel, blir det möjligt att disponera delar av statsanslaget för andra satsningar som presenteras i denna proposition. Den samlade effekten av detta blir att verksamheten för barn och ungdo- mar därmed totalt sett tillförs ökade resurser. I enlighet med vad som har redovisats i denna proposition avser rege- ringen att ge en viktig roll för uppföljning och analys av ungdomspolitiken. I förhållande till nuvarande uppgifter kommer detta att innebära en ambitionshöjning, bland annat när det gäller att stödja och följa upp kommunernas insatser inom ung- domsområdet. Regeringen bedömer att detta kommer att medföra ökade kostnader för myndigheten. Utrymme för detta bör skapas genom en omfördelning mellan anslagen inom utgiftsområdet 17, från anslaget M 2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. till anslaget M 1 . I detta sammanhang bör påpekas att de ungdomsorganisationer som erhåller bidrag från via anslaget M 2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. kommer att få möjlighet att ta del av det tidigare redovisade överskottet från spelet på värdeautomater. Härutöver är det regeringens bedömning att övriga myndigheters arbete med uppföljning och analys kan ske inom ramen för respektive myndighets sektorsvisa ansvar och resurser. Vad gäller de kommuner som väljer att arbeta med lokal ungdomsverksamhet i enlighet med vad som anges i denna proposition bedömer regeringen att detta kan ske inom ramen för kommunernas ordinarie resurser. Enligt regeringens mening medför även de övriga förslag och bedömningar som presenteras i denna proposition inte några ökade utgifter utan ryms inom befintliga ramar på utgiftsområde 17 och andra berörda utgiftsområden. skall inom EU verka för en effektiv och återhållsam budget- politik vad gäller gemenskapsbudgeten. Detta innebär att skall sträva efter att de totala utgifterna för EU inte ökar på ett sådant sätt att belastningen på den svenska EU-avgiften ökar. *********************************************************** ******************************************* *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** *********************************************************** ********ltaten från dessa aktiviteter visar också att unga ser arbetslöshet som ett stort problem. Att arbeta är viktigt. Från rådslagen noterar kommittén att de mest frekventa förslagen handlar om arbetstidsförkortningar i olika former. Förslag om sänkt pensionsålder förekommer oftast. Många har också föreslagit att man skall dela på jobben genom sänkt arbetstid. Även förslag om att minska övertidsuttaget förekommer. Många förslag kretsar kring företagande. Det är viktigt att satsa på småföretagarna så att de vågar anställa unga.