prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt förordningen (1988:315) med instruktion för skall nämnden ta initiativ till, planera, samordna och göra insat- ser för att främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan statlig myn- dighet. Nämnden skall inom sitt verksamhets- område fördela statligt stöd till hemslöjdsfräm- jande verksamhet. Nämnden står som samordnare för hem- slöjdskonsulentverksamheten och har bemyndi- gande att pröva frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. () svarar för nämndens medelsförvalt- ning och personaladministration. Regeringens överväganden för hemslöjdsfrågor har fortsatt med tre projekt; Hemslöjdens roll i ett tvärvetenskapligt perspektiv, Hemslöjdens arkiv- projekt och Projekt dräktcentrum. Hemslöjdens arkivprojekt har lett till att man nu i alla län har ökat tillgängliggörandet av föremålen genom bl.a. katalogisering och digitalisering. Samarbetet över länsgränserna har ökat och nya arbetsmetoder har prövats i konsulentarbetet. Arbetet med att ta till vara hemslöjdens materialkunskap, teknikkunskap m.m. har fortsatt och resultaten har nått nya målgrupper. Resultaten har också ingått i förbe- redelsearbetet inför är här! Slöjden är härlig! som visades på . har Nämnden initierat flera projekt och aktiviteter där det mångkulturella samhället diskuteras, t.ex. barn- och ungdomsprojekten domsting. redovisade ett regeringsuppdrag om hemslöj- dens ställning och möjligheter i ett regionalt utvecklings- och näringsperspektiv. har genomfört uppdraget i samarbete med . I uppdraget redovisas bl.a. behovet av att förstärka nätverket och sam- arbetet mellan hemslöjdskonsulenterna och de regionala organisationerna för näringslivskom- petens. Redovisningen utgör ett underlag för arbetet med kultur och regional tillväxt. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att slöjdsfrågors huvudsakliga inriktning överens- stämmer med de mål som uppställts för verksamheten. har utfört viktiga insatser för att främja hemslöj- den. Verksamheten svarar mot kravet på en ändamålsenlig användning av insatta resurser. Verksamhetsinriktningen bör därför ligga fast. Regeringen föreslår att för anvisas . I anslagsberäkningen ingår en pris- och löneomräkning på . D4 Främjande av hemslöjden Tabell 7.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 012 1999 Förslag 17 269 2000 Beräknat 17 562 2001 Beräknat 17 913 Anslaget disponeras av slöjdsfrågor för bidrag till hemslöjdskonsulen- ternas verksamhet, Svenska hemslöjdsförening- arnas riksförbund och till projekt inom hem- slöjdsområdet. Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod un- der av två hemslöjdskonsulenter i varje län, med undantag för län som hade fyra hemslöjdskonsulenter. Dessutom bestod verksamheten av fem rikskonsulenter varav tre var verksamma som sameslöjdskonsulenter, en som spetskonsulent och en som konsulent i hemslöjd för barn och ungdom. är en ideell förening som har till uppgift att främja den svenska hemslöjden och dess utveck- ling samt fungera som centralt organ för landets hemslöjdsföreningar. Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatet av verksamheten redovisas under anslaget . Slutsatser Enligt regeringens bedömning har verksamheten gett goda resultat och medlen använts på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen föreslår att för anvisas . I beräkningen av anslaget ingår en pris- och löneomräkning på . D5 Bidrag till bild- och formområdet Tabell 7.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 741 1999 Förslag 27 296 2000 Beräknat 27 805 2001 Beräknat 28 165 Under anslaget anvisas medel för bidrag till organisationer m.m. på bild- och formkonstom- rådet. Under anslaget anvisas också medel till för de fria konsterna. skall bl.a. främja utvecklingen inom bild- och byggnadskonsten samt bevaka och informera om viktigare frågor inom området. Regeringens överväganden Resultatinformation har under innevarande år läm- nat bidrag till Sveriges konstföreningars riksför- bund, Folkrörelsernas konstfrämjande, Före- ningen Svensk Form, föreningen , Grafiska sällskapet, Svenskt barnbilds- arkiv och Stiftelsen . Bidrag har också lämnats till 18 konsthantverkskoope- rativ. Vid bidragsfördelningen har lagt särskild vikt vid verksamheter som främjar konstnärernas villkor och möten med publiken. Vidare prioriteras verksamheter som når olika publikkategorier och ger ökade möjligheter att se bild- och formkonst över hela landet liksom verksamheter som utvecklar olika metoder och samverkansformer eller innebär erfarenhetsut- byte nationellt och internationellt. Det statliga bidraget till utställningsersättning, som har fördelats av (), Folkrörel- sernas Konstfrämjande (FKf) och Konsthant- verkscentrum (KHC), har förbättrat möjlighe- terna att ställa ut mer etablerade konstnärer även i landets mindre orter. Antalet utställningar som på detta sätt medfört ersättning till den utstäl- lande konstnären har stadigt ökat . Tabell 7.10 Utställningsersättningen Tusental kronor Fördelande orgnisation År Fördelade medel Antal utställningar Antal konstnärer 1995 2 000 496 241 SKR, FKf 1996 2 000 554 271 SKR, FKf, KHC 1997 5 433 1 461 881 Slutsatser Det är regeringens uppfattning att de redovisade verksamheterna sammantaget har visat en god utveckling. Det verksamhetstöd till organisationer inom bild- och formområdet som fördelats av har inneburit ett viktigt stöd till dessa organisationers verksamhet. Utställningser- sättningen har bidragit till en höjd kvalitet i utställ- ningsverksamheten på lokal nivå och till för- bättrade försörjningsmöjligheter för många bild- och formkonstnärer. Dock är det statliga stödet till området sett i ett större sammanhang förhållandevis blygsamt. I utredningarna Arbete åt konstnärer (1997:183) och Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184) konstateras att bildkonstnärerna är den grupp som har lägst genomsnittsinkomst i landet, närmast följd av formkonstnärer, fotografer, teck- nare och illustratörer. I enlighet med ställningstagande till regeringens proposition (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU:13, rskr. 1997/98:303) om konstnärernas villkor och med hänvisning till de skäl som där framfördes införs ett nytt verksamhetsstöd till vissa utställare inom bild- och formområdet. Vidare utvidgas det statliga stödet till organisationer inom bild- och formområdet till att också omfatta stöd till kollektivverkstäder för investeringar i gemensam utrustning. I syfte att ytterligare förbättra konstnärernas möjligheter att ställa ut sin konst och få ersättning för sitt arbete föreslår regeringen ökade medel för utställningsersättning samt ett förstärkt verksam- hetsstöd till Folkrörelsernas Konstfrämjande. Regeringen föreslår att stödet till dessa ändamål ökas med sammanlagt . För- slagen finansieras inom den ram som tidigare avsatts för nämnda proposition. Riks i har utvecklat sin verksamhet och medlems- struktur på ett sådant sätt att det inte längre i traditionell mening fungerar som en centrum- bildning. Verksamheten har stor betydelse för fotografin, bl.a. genom utställningar i det egna galleriet av såväl unga och ännu oetablerade konstnärer, som av internationellt kända, men i inte tidigare presenterade utländska konst- närer och genom en pedagogisk verksamhet. Verk- samheten belystes i betänkandet Arbete åt konstnärer. Mot denna bakgrund föreslår rege- ringen att , motsvarande medlen för verksamhet, förs över från anslaget A2 Allmän kulturverksamhet till anslaget D5 Bidrag till bild- och formområdet, för att under detta anslag möjliggöra en fortsatt bidragsgivning till . Tabell 7.11 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 14 741 Prisomräkning + 513 Överföring från anslaget A2 + 1 042 Reformmedel + 11 000 Förslag 1999 27 296 8 Ersättningar och bidrag till konstnärer 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar Konstnärsnämn- dens fördelning av ersättningar och bidrag till konstnärer inom bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstområdena samt fördelning av ersätt- ningar och bidrag till ordområdet som beslutas av styrelsen för . Härutöver ingår även upphovsrättsorganisationens Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) verksamhet vad avser fördelning av individuell visningser- sättning. 8.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 250,0 249,3 250,6 262,1 259,0 256,3 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet ansökningar till olika typer av ersätt- ningar och bidrag inom verksamhetsområdet har ökat. Antalet fördelade projektbidrag har dock minskat något i förhållande till /96. Minskningen är störst inom området bild och form. Sammantaget visar de genom- snittliga bidragsbeloppen på små förändringar. Förändringar tillfördes verksamhetsområdet , vilket möjliggjorde inrättan- det av IASPIS (International Artists Studio Pro- gram in ), individuell visningsersättning m.m. tog ställning till pro- positionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä- rernas villkor. Prioriteringar Bidragen till konstnärer inom bild- och formom- rådet förstärks för att i första hand ge utrymme för satsningar på yngre eller ännu ej etablerade konstnärer, konstnärer inom området ton för ökade insatser för tonsättare och kompositörer som arbetar med beställningsverk samt till sam- arbete mellan upphovsmän och utövande mu- siker. Vidare införs en ny ersättning för bibliotekens utlåning av fonogram samt en ny stödform i syfte att främja nyskriven svensk dramatik. 8.3 Resultatbedömning Att förbättra de yrkesverksamma konstnärernas ekonomiska villkor är, som regeringen anförde i propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3), av vital betydelse för att det kulturpolitiska målet om kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet skall kunna uppfyllas. Med anledning därav förstärktes verk- samhetsområdet med 21 miljoner kro- nor. Det var också mot denna bakgrund som regeringen och tillsatte tre olika utredningar med det gemensamma uppdraget att lämna förslag som förbättrar konstnärernas villkor. Samtliga utred- ningar lämnade sina slutbetänkanden . Med dessa utredningar som grund redovisas regeringens fördjupade prövning av konstnärspolitiken i propositionen Konstnärer- nas villkor. Den bedömning av utvecklingen som där gjorts äger giltighet även som samman- fattande resultatbedömning för verksamhets- området. Tillståndet och utvecklingen inom området Förutsättningarna på arbetsmarknaden för konstnärerna uppvisar drag som skiljer sig från vad som är normalt på den ordinarie arbets- marknaden. Bland annat är antalet tills- vidareanställningar mycket få. I stället har flertalet tidsbegränsade anställningar eller kortare uppdrag. Det gör att många utövande konstnärer har återkommande perioder av arbetslöshet. av de yrkesutövande konst- närerna är egenföretagare. Konstnärer inom denna grupp är sällan arbetslösa i traditionell mening. Däremot är de utan inkomster antingen av skapande eller därför att de har svårt att få avsättning för sina alster. Vidare råder en strukturell obalans på den konstnärliga arbetsmarknaden. Det främsta problemet är den närmast konstanta överetable- ringen av icke kvalificerade konstnärer. Ett skäl till denna obalans är omfattningen och inrikt- ningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som riktas mot kulturområdet. Generellt sett är konstnärernas inkomster av konstnärligt arbete låga. I genomsnitt kommer endast en femtedel av deras inkomster från det konstnärliga arbetet. De sammanlagda bruttoin- komsterna är också låga, av genom- snittet för befolkningen totalt sett. Kvinnornas inkomster är i genomsnitt av männens. För hela befolkningen är motsvarande andel . Enligt en genomförd SCB-undersök- ning av konstnärerna var män och kvinnor. Bland dem som sökte bidrag hos var kvinnor vilket i stort motsvarar andelen under budgetåren 1994/95 och 1995/96 (48 resp. ). Av samtliga beviljade ansökningar tillföll kvinnor, vilket är en minskning jämfört med budgetåren 1994/95 och 1995/96 där andelen kvinnor vars ansökningar beviljats var 46 resp. . Det förekommer dock stora skillnader mellan olika konstområden. Det internationella utbytet har också fått allt större betydelse för konstnärerna då det ger möj- lighet till stimulans och utveckling i deras ska- pande. Genom ett intensivare internationellt kulturutbyte öppnas också den internationella arbetsmarknaden för svenska konstnärer. På musikområdet har redan skördat stora framgångar. Inom bild- och formområdet har statens ökade satsningar på det internationella utbytet, bl.a. inom ramen för IASPIS (Inter- national Artists Studio Program in ) kraftigt bidragit till att fler svenska konstnärer fått möjlighet att möta en internationell publik, ofta med stor framgång. De viktigaste statliga insatserna inom området tillfördes verksamhetsområdet 18 miljo- ner kronor i syfte att förbättra de yrkes- verksamma konstnärernas arbets- och inkomst- möjligheter, dels genom införandet av en indivi- duellt fördelad visningsersättning för bild- och formkonstnärer, dels genom en förstärkning av långtidsstipendierna och bidragen till konstnärer. Därutöver anvisades ytterligare 3 miljoner kro- nor för att ge möjlighet att utveckla en internationell ateljéverksamhet (IASPIS) i syfte att stimulera utbytet mellan konstnärer i och utomlands. Med hänvisning till vad som redovisats i pro- positionen om kulturpolitik och i budgetpropo- sitionen för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17) beslutade regeringen om en ny förordning (1997:1153) med instruktion för . Innebörden är dels att Konstnärliga och () får förslagsrätt vid förordnande av ledamöter i , dels att vissa konstnärsorganisationer får förslagsrätt vid förordnande av ledamöter i styrelsen för . har regeringen även över- lämnat en proposition (prop. 1997/98:156) till med förslag till en upphovsrättslig er- sättning vid spridning av tomband för att i viss mån kompensera upphovsmän för tillåten kopiering av deras verk (s.k. kassettersättning). Effekter av de statliga insatserna Regeringen kan bl.a. med hjälp av de utredningar som ligger till grund för propositionen Konstnä- rernas villkor konstatera att de statliga ersätt- ningarna och bidragen har ökat väsentligt i bety- delse för de yrkesverksamma konstnärerna och för deras möjlighet att ägna sig åt det konst- närliga arbetet. En bidragande orsak till detta är bland annat att den allmänna konjunktur- nedgången drabbat konstnärerna särskilt hårt i förhållande till andra yrkesgrupper. Därtill har sidoinkomsterna minskat till följd av att kon- kurrensen om andra icke konstnärliga arbeten hårdnat och genom att efterfrågan på deras verk och tjänster minskat. ökar tillström- ningen till de konstnärliga yrkena. I syfte att skapa fler arbetstillfällen för konst- närer har bidragsgivningen till projekt prioriterats. analys av bidragsgivningen visar att denna lett till fler arbetstillfällen. Av sammanlagt 66 beviljade pro- jektbidrag genererades 242 arbetstillfällen. Genomförda analyser visar också att statens bidrag till konstnärer kommit att utgöra en allt större del av de totala kostnaderna för olika projekt. Utan statligt stöd skulle många projekt inte kunna genomföras. Även stipendierna och de andra formerna av direkt stöd har stor betydelse för konstnärerna då det ökar deras möjligheter att arbeta konst- närligt och att delta i andra betydelsefulla sam- manhang. Detta kan ske genom att stipendierna ofta leder till en utställning. Erhållandet av ett stipendium tilldrar sig också uppmärksamhet vil- ket i sin tur kan leda till nya uppdrag och därmed nya inkomstmöjligheter. Regeringens slutsatser Regeringen gör den allmänna bedömningen att ersättningar och stöd som utgått i många fall har haft avgörande betydelse för berörda konstnärers möjligheter att leva på sitt konstnärliga arbete. Utvecklingen inom verksamhetsområdet föran- leder mot denna bakgrund inte någon ändrad inriktning . De insatser som görs är dock inte tillräckliga. I enlighet med vad regeringen aviserat i propositionen Konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87) bör därför förstärkningar ske av befintliga stöd- former. Det är också angeläget att förstärk- ningarna utnyttjas till att undanröja rådande skillnader i villkor mellan män och kvinnor i konstnärsyrket. Vidare införs, i enlighet med ställningstagande till nämnda proposition (bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303), två nya stödformer, fonogramer- sättning och dramatikerstöd. Konstnärernas villkor påverkas också av insatser inom andra verksamhetsområden, bl.a inom teater-, dans- och musikområdet. Genom ökat stöd till arrangörer och för turnéverksamhet ökar också konstnärernas arbetsmöjligheter inom detta område. Detsamma gäller för statens insatser inom litteraturområdet och inom bild- och formområdet. I enlighet med ställningstagande till propositionen Konstnärer- nas villkor och propositionen Litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240) föreslås i denna proposition omfattande förstärkningar av anslagen inom dessa verksamhetsområden. I propositionen Konstnärernas villkor har regeringen aviserat förslag till åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens område. Under ut- giftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås i enlighet med ställnings- tagande bl.a. att ett särskilt stöd införs för arbetsförmedling vid centrumbildningarna . Vidare föreslås att ett statligt bidrag till en tredje anställ- ningsform inom teatern införs . avser regeringen även att ge i uppdrag att fr.o.m. vidta åtgärder i syfte att begränsa de oetablerade konstnärernas tillgång till arbetsmarknadsåtgärder riktade mot kultur- arbetsmarknaden. Syftet är att komma till rätta med den strukturella obalans som råder på kulturarbetsmarknaden. 8.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några in- vändningar i revisionsberättelserna. 8.5 Tabell 8.1 Anslagsutvecklingen 9 590 1999 Förslag 9 788 2000 Beräknat 9 964 1 2001 Beräknat 10 119 2 1 Motsvarar 9 788 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 9 788 tkr prisnivå. har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärer. Nämnden skall vidare hålla sig underrättad om konst- närernas ekonomiska och sociala förhållanden. Tillsammans med styrelsen för för- fattarfond skall nämnden avge förslag till inne- havare av inkomstgarantier. Syftet med verksam- heten är att genom fördelning av ersättningar och bidrag verka för att förbättra konstnärernas villkor. har även att fördela stöd till produktion av kortfilm under anslaget I1 Filmstöd. Bidraget kan ges företrädesvis antingen som startbidrag till unga filmare för film- och videoexperiment i mindre skala eller i form av bidrag till icke kommersiell, konstnärligt syftande film. gäller förordningen (1997:1153) med instruktion för och för förord- ningen (1962:652) om . Regeringens överväganden Resultatinformation Konstnärsnämndens verksamhet kan delas in i två grenar. Den ena är fördelning av statliga ersättningar och bidrag, den andra är att bevaka konstnärernas ekonomiska och sociala situation. Resultatinformation om fördelningen av ersättningar och bidrag, redovisas under anslaget E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. När det gäller den andra verksamhetsgrenen har genomfört undersök- ningar fokuserade på avgränsade förhållanden och/eller konstnärsgrupper. har dock inga särstudier genomförts. I stället har nämnden aktivt deltagit i de undersökningar av konstnärernas ekonomiska och sociala situation som genomförts på initiativ av Konstnärsstöds- utredningen och som redovisas i betänkandet (SOU 1997:190) Konstnärernas verksamhetsin- riktning och ekonomiska förhållanden. Betänk- andet har bl.a. legat som grund för propositionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnärernas villkor. För att regeringen skall kunna dra relevanta slutsatser vad avser bidragsgivningens effekter på konstnärernas villkor är det angeläget att bevak- ningen av konstnärernas ekonomiska och sociala situation intensifieras och att metoderna för bevakningen utvecklas. fick mot denna bakgrund regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för att integrera verk- samhetsgrenen Fördelning av statliga ersätt- ningar och bidrag med verksamhetsgrenen Bevakning av konstnärernas ekonomiska och sociala situation. konstaterar i en rapport till regeringen att förutsättningar finns att ur ansökningshandlingarna inhämta uppgifter om den ekonomiska och sociala situationen för dem som söker bidrag hos nämnden, särskilt för de konstnärskategorier bland vilka anställningar är ovanliga. Vidare bör integreringen av verksamhetsgrenarna kunna knytas till den uppföljning av bidragsgivningen som nämnden intensifierat. Nämnden pekar dock på såväl metodologiska som praktiska hinder för mer djupgående beskrivningar av konstnärernas villkor utifrån ansökningshandlingarna. Ett grundläggande pro- blem är att de som söker stipendier och bidrag inte nödvändigtvis utgör en representativ del av den svenska konstnärskåren. De som klarar sig ekonomiskt på sin konstnärliga verksamhet söker inte bidrag i samma utsträckning som de som har svårigheter att leva på sitt konstnärskap. anvisades ytterligare för att utveckla en fungerande internationell ateljéverksamhet. Verksamheten, som benämns IASPIS (Inter- national Artists Studio Program in ), visar på en intensiv aktivitet och utveckling. Ateljéprogrammet har genererat utställningar, seminarier och en rad besök av utländska kritiker och utställningsarrangörer. För att lösa boende- problemet för besökare och stipendiater har förhyrt en fastighet i varför man nu kan erbjuda stipendi- ater mindre lägenheter för korttidsboende och andra besökare rum för tillfälligt boende. Slutsatser Det är regeringens bedömning att den redovisade verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som satts upp för . Som anförs i propositionen Konstnärernas villkor bör ges ytterligare möjligheter att utveckla verksamheten med IASPIS. Regeringen föreslår därför att Konst- närsnämndens medelsram ökas med för detta ändamål. Finansieringen sker inom den ram som tidigare avsatts för nämnda proposition. Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. En justering om har gjorts på detta anslag för . Tabell 8.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 9 207 Pris- och löneomräkning +307 Justering av +24 Reform +250 Förslag 1999 9 788 E2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 8.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 241 000 1999 Förslag 252 350 2000 Beräknat 249 012 2001 Beräknat 246 212 Under anslaget anvisas medel för ersättning åt bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmän- heten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Anvisade medel fördelas efter beslut av styrelsen för bild- konstnärsfond. Verksamheten regleras i förord- ningen (1997:1153) med instruktion för samt i förordningen (1982:652) om . Från anslaget lämnas även bidrag till indi- viduell visningsersättning. Ersättningen fördelas mellan konstnärer i enlighet med kriterier vilka fastställts av upphovsrättsorganisationen konst Upphovsrätt i (BUS). Fördel- ningen av ersättningen regleras i förordningen (1996:1605) om individuell visningsersättning. Vidare lämnas bidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen har formen av exempelvis konstnärsbidrag, pro- jektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte och långtidsstipendier. utgår 102 långtidsstipendier. Styrelsen för för- fattarfond fördelar bidragen till författare, över- sättare, kulturjournalister och dramatiker och fördelar bidrag till övriga konstnärer. Inkomstgarantier fördelas enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer till konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och betydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare fattas av regeringen efter gemensamt förslag av och eller efter yttrande av dessa organ.