prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen anser vidare att det är önskvärt att i fortsätt- ningen på ett övergripande sätt i en sär- skild rapport till regeringen sammanfattar de viktigaste slutsatserna från sitt genderarbete. 6.3.1 Regeringens slutsatser Huvudinriktningen för verksamhet har varit en skärpt statlig tillsyn, uppföljning och utvärdering samt stöd till olika huvudmän i deras uppdrag att utveckla hälso- och sjukvården respektive social- tjänsten. Regeringen anser att denna huvudin- riktning för styrelsens verksamhet bör gälla även för . Regeringen delar också Socialstyrel- sens uppfattning att det är av stor vikt att styrelsens insatser i första hand riktas mot de områden som har särskilt stor betydelse för medborgarna. Det är dessutom viktigt att Social- styrelsen fortsätter sina insatser för att effektivi- sera spridningen av resultaten av sin verksamhet för att på så sätt öka genomslagskraften för insat- serna. Regeringen anser att bör prioritera insatser för att dels följa ut- vecklingen inom hälso- och sjukvården vad gäller vårdens tillgänglighet och patientens ställning i vården, dels stimulera en sådan utveckling hos sjukvårdshuvudmännen. När det gäller arbetet med tillsynsfrågor gör regeringen bedömningen att fortsatt hög prioritet skall ges framöver åt den nationella tillsynen inom främst områdena primärvård, äldresjukvård och äldreomsorg samt att en fortsatt fokusering på arbetet med utveckling av kvalitetssäkringssystem inom hälso- och sjukvården samt är önskvärd. Regeringen anser vidare att Socialsty- relsen även i fortsättningen skall bedriva en aktiv tillsyn av smittskyddet. I den nationella uppföljningen och utvärde- ringen har bl.a. uppmärksammat att det inom sjukvården finns stora variationer i kvalitet mellan huvudmännen. Dessutom är de data som finns om utfallet av behandlingsarbetet inom psykiatrin och primärvården helt otillräck- liga. Regeringen anser att ytterligare insatser måste göras för att förbättra informationen inom dessa områden och för att analysera variationerna i behandlingsresultat över landet. Inom områden i gränslandet mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård är det viktigt att uppmärksamma utvär- deringsfrågorna. Möjligheterna att i både kvantitativa och kva- litativa termer följa utvecklingen i har påtagligt ökat . Regeringen anser sammanfattningsvis att re- dovisning i årsredovisningen för samt i övriga rapporter till regeringen visar att på ett tillfredsställande sätt arbe- tat med såväl de kvantitativa som de kvalitativa mål som satts upp för myndighetens verksamhet för . Regeringen gör bedömningen att de mål och den inriktning som tidigare beslutats avseende verksamhet bör ligga fast även för . 6.4 Revisionens iakttagelser () bedömer att Social- styrelsens årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Den ekonomiadmi- nistrativa värdering som RRV har utfört av samtliga statliga myndigheter har beträffande So- cialstyrelsen givit EA-värdet fullt tillfredsstäl- lande. RRV har i en särskild revisionsrapport till framhållit att resultatredovis- ningen har utvecklats på ett positivt sätt jämfört med föregående år men också påpekat att den till viss del innehåller information som inte berör regleringsbrevets återrapporteringskrav. Rege- ringen delar RRV:s bedömning att resultatredo- visningen har förbättrats jämfört . När det gäller RRV:s påpekande om information som ej berör återrapporteringskraven har rege- ringen uppmärksammat detta, men anser att det för en myndighet med ett så omfattande uppdrag som i vissa fall kan vara befogat, och till och med önskvärt, att lämna en del kompletterande information till den av rege- ringen i regleringsbrevet beställda återrapporte- ringen. Regeringen har därför inte för avsikt att vidta någon åtgärd i frågan 6.5 Anslag C1 Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 381 658 1999 Förslag 407 357 2000 Beräknat 414 438 1 2001 Beräknat 421 432 2 1 Motsvarar 406 830 tkr prisnivå 2 Motsvarar 406 830 tkr prisnivå En jämförelse mellan anslag och utfall för visar att utfallet översteg anslaget med . Det ackumulerade anslags- sparandet vid slut uppgick till ca . har i delårs- rapporten avseende redovisat en utgiftsprognos för om , vilket skulle medföra ett utnyttjande av anslagssparandet med . Detta innebär att anslagssparandet vid utgången av kan beräknas uppgå till drygt 18 miljoner. Dessa medel beräknas dock till största delen vara bundna i fleråriga uppföljningsprojekt samt i form av utvecklingsmedel inom social- tjänstområdet. Regeringens överväganden Resultatinformation bevakningsområde är mycket omfattande och spänner över både landstingens och kommunernas verksamheter inom hälso- och sjukvården samt det sociala området. Detta innebär att samlade verksamhet är både omfattande och disparat. förvaltningskostnader under ramanslaget uppgick till . Detta är en minskning med 15,2 miljoner (3,) jämfört med . Av de totala förvaltningskostnaderna svarade tillsynsverksamheten för , aktiv uppföljning för , nationell uppföljning och utvärdering för , utbildning och utveckling för och övriga huvuduppgifter för . Förvaltningskostnaderna för verk- samhetsgrenen beredskap har fördelats på de övriga verksamhetsgrenarna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.2 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 5 905 7 550 1 645 Prognos 1998 6 050 8 000 1 950 Budget 1999 6 050 8 000 1 950 Intäkterna avser avgifter från utfärdande av legi- timationer, intyg m.m. som sker inom Socialsty- relsens arbete med behörighetsfrågor. utfärdas legitimationer för tolv yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. får inte disponera någon del av intäkterna från legitimationshanteringen utan dessa inlevereras i sin helhet till statsbudgetens inkomstsida. I enlighet med beslut med anledning av propositionen om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område kom- mer fyra nya yrkesgrupper inom hälso- och sjuk- vården att kunna legitimeras (prop.1997/98:109, bet. 1997/98:SoU22, rskr. 1997/98:290). Dessa fyra yrkesgrupper är apotekare, arbetsterapeuter, receptarier samt sjukhusfysiker och omfattar sammanlagt ca 16 000 personer . har beräknat att merkostnaderna för att hantera an- sökningar om legimation för dessa nya grupper kommer att uppgå till ca för och därefter ca . Dessa kostnader ingår ej i de beräknade kost- naderna i tabell 6.2 ovan. har också hos regeringen aktualiserat frågan om möjligheten att få disponera hela eller delar av intäkterna från legitimationshanteringen. Frågan om dispositionen av avgiftsintäkterna för legitimationshanteringen bereds inom . Tabell 6.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt- kostnad) Utfall 1997 9 707 26 724 17 017 Prognos 1998 13 215 25 000 11 785 Budget 1999 13 200 25 100 11 900 Intäkterna består av avgifter för kontroll av me- dicintekniska produkter, för material från EPC, för data och statistikproduktion samt avgiftsin- täkter från försäljning av rapporter, skrifter m.m. får disponera avgiftsintäkterna i sin helhet, men dessa är otillräckliga för att ge full kostnadstäckning för verksamheterna. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet för åt att göra en översyn av sin avgiftsfinansierade verksamhet och lämna förslag på hur den samlade styrningen av denna bör ut- formas. inkom med en redovisning av uppdraget. Över- synen har begränsats till att omfatta verksam- heten inom det medicintekniska området och inom (EPC). Social- styrelsen föreslår att målet för avgiftssättningen inom det medicintekniska området skall vara att nå full kostnadstäckning. Detta gäller både de kliniska prövningarna och registreringen av CE- märkta medicintekniska produkter. För registre- ringen av CE-märkta medicintekniska produkter bör avgifterna enligt även finansiera marknadskontrollen av produkterna. har ingen rätt att ta ut av- gifter för sin handläggning i samband med ut- färdande av s.k. free sale certificates för pro- dukter inom det medicintekniska området. Ett free sale certificate är ett intyg om att produkten finns på den svenska marknaden och att den får exporteras. föreslår att avgifter för handläggning av free sale certificates skall kunna tas ut och att målet för dessa avgifter skall vara att ge full kostnadstäck- ning. beräknar en handläggning av ca 135 intyg och föreslår en avgift i avgiftsklass 2 (f.n. ) enligt 10 § av- giftsförordningen (1992:191). intäkter avseende free sales certificates ingår ej i de beräknade intäkterna i tabell 6.3. När det gäller avgifter för registerverksamheten vid EPC föreslår att målet skall vara att i första hand ge täckning för de direkta kostnader- na för registeruttag. Vid efterfrågan av register- uttag som är klart kopplad till kommersiell an- vändning bör erhålla full kost- nadstäckning genom avgifterna. Frågan om den framtida avgiftsfinansierade verksamheten be- reds inom . erhöll i regleringsbrevet för ett uppdrag att utreda förutsättningar för att inom något eller några särskilt lämpade om- råden bedriva tjänsteexport, samt lämna förslag till hur styrning och organisation av tjänste- exporten bör utformas inom myndigheten. So- cialstyrelsen har i en rapport till regeringen redovisat uppdraget. I sin redovis- ning pekar styrelsen på att det finns faktorer som talar för ett begränsat engagemang i tjänste- export inom bl.a. områdena äldre- och handi- kappomsorg, social barnavård, socialbidrags- system, primärvård, vårdkedjor och vårdstruktur, smittskydd, hälsoskydd, katastrofberedskap, registeruppbyggnad och epidemiologisk bevakning. Frågan om tjänsteexport är föremål för vidare beredning inom . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser disponerar för att stimulera önskvärd utveckling inom kommunernas socialtjänst (s.k. utvecklings- medel). En stor del av dessa medel används till fleråriga utvecklingsprojekt i någon eller några kommuner. Detta innebär i praktiken att Social- styrelsen tar på sig ekonomiska förpliktelser för kommande budgetår. Regeringen föreslår att medger att regeringen för anslaget C 1 får ikläda sig sådana förpliktelser. Det föreslagna bemyndigandet och dess beräknade anslagspåverkan 2001 framgår av tabell 6.4 nedan. Tabell 6.4 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 20 000 30 000 Nya förpliktelser 20 000 20 000 20 000 Infriade förpliktelser* 0 10 000 10 000 Utestående förpliktelser 20 000 30 000 40 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 20 000 30 000 40 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser ligger de mål och den inriktning som tidigare beslutats avseende verksamhet fast. Detta innebär att även skall inrikta sin verksamhet främst mot en skärpt statlig tillsyn, mot uppföljning och utvärdering samt mot stöd till olika huvudmän i deras uppdrag att utveckla verksamheten. Dessutom skall myndigheten yt- terligare stärka sina insatser för att få en bättre spridning av resultaten av sin verksamhet. har ålagts ett an- tal nya uppgifter. Bland dessa kan nämnas vissa uppföljningsuppdrag i anledning av att tand- vårdsförsäkringen reformerats (prop. 1997/98:112, bet. 1997/98:SoU25, rskr. 1997/98:289). Styrelsen skall också fördela det statliga bidraget till de nationella kompetenscent- rerna för sällsynta medicinska och odontologiska tillstånd som föreslagits i samma proposition och för vilket medel anvisats under anslaget A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. har vidare genom beslut med anledning av propositionen om na- tionell handlingsplan för äldreomsorgen givits ett ansvar för att till primärkommunerna fördela det treåriga stimulansbidraget för anhöriginsatser (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307). Genom lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område har antalet yr- kesgrupper inom hälso- och sjukvården som kan legitimeras utökats med fyra nya grupper. Detta innebär att kan förväntas behöva handlägga ett stort antal tillkommande ansök- ningar om legitimation, vilket beräknas medföra ökade kostnader för myndigheten. I propositionen om läkares vidareutbildning (prop. 1997/98:5, bet. 1997/87:SoU8, rskr. 1997/98:53) anförs att ett nationellt planerings- stöd behöver inrättas för att göra det möjligt att skapa bättre överblick och verka för en mer lång- siktig planering av läkarförsörjningen inom hälso- och sjukvården. I propositionen anförs att de vore ändamålsenligt att tilldela ansvaret för det nationella planeringsstödet. Re- geringen avser att i förordningen (1996:570) med instruktion för införa en sådan bestämmelse. Regeringen anser att ett sådant na- tionellt planeringsstöd bör kunna börja införas fr.o.m. . Regeringen avser även att i instruktionen för ålägga styrelsen att dels svara för tillsyn för frågor som gäller hälsoskydd i enlighet med bestämmelserna i den nya , dels tillhandahålla underlag för tillämpningen av mil- jöbalken och (1987:10). So- cialstyrelsen får också, i enlighet med förslagen i miljöpropositionen, dels ett ansvar för fram- tagandet av delmål och sektorsmål i miljöpoli- tiken, dels ett särskilt sektorsansvar för eko- logiskt hållbar utveckling. Regeringens förslag till anslag för Socialstyrel- sen för innebär att inga nya ekonomiska medel tillförs styrelsens ramanslag för de ovan nämnda tillkommande uppgifterna. Regeringen vill emellertid upplysa om att , enligt vad som redovisas under anslaget A1 Sjukvårdsförmåner m.m., får dis- ponera delar av de som an- visats till att utreda behovet och lokaliseringen av ett nationellt kompetenscenter för dentala material och som ej behövs för detta ändamål till andra insatser inom sitt ansvarsområde. Re- geringen gör bedömningen att detta innebär att en större del av de kan an- vändas till annan verksamhet inom Socialstyrel- sens ansvarsområde . Vid beräkning av anslaget för har hän- syn tagits till att medel om sammanlagt föreslås överföras från anslaget A 3 Bidrag till hälso- och sjukvård till anslag. Dessa medel avser verksamhet som t.o.m. ingått i överenskommelsen mellan staten och om vissa ersättningar till sjuk- vårdshuvudmännen m.m. I överenskommelsen mellan staten och landstingen 1999 för insatser för att stärka patientens ställning m.m. har parterna enats om att medel för kvalitetsregister (), nationella riktlinjer (), delfinansiering av verksamheten i MARS () samt för EPC:s register för öppen vård och skador (3 miljoner ) skall lyftas ut ur överens- kommelsen och tillföras anslag. Vid beräkning av anslaget har hänsyn även ta- gits till att i enlighet med riks- dagens godkännande av den nationella hand- lingsplanen för äldreomsorgen tillförs för att förstärka till- synen över vården av äldre och funktionshind- rade personer. Anslagsberäkningen för för Social- styrelsen utgår vidare från att regeringen föreslår en besparing om . Dessa medel föreslås överföras till anslaget A 9 . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. En korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finan- siera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 369 636 Pris- och löneomräkning 12 128 Justering av 65 Bottenbudgetering lokalkostnader 272 Förstärkt tillsyn inom äldrevården 5 800 Omfördelning inom Uo9 20 000 Förslag 1999 407 357 Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget C1 för . beräknas anslaget till respektive . Skillnaderna i anslagsnivåer mellan och består dels av en minskning av anslaget beroende på en tidigare beslutad teknisk justering om med an- ledning av ändrad bottenbudgetering av lokaler, dels av beräknad uppräkning av anslaget med anledning av pris- och löneförändringar. Verksamhetsområdet omfattar väsentliga delar av det forsknings- och utvecklingsarbete som ges stöd eller genomförs inom ansvarsområde. Till verksamhetsområdet hör en myndighet; (). Forskning ges även stöd från eller genomförs vid flera andra myndigheter som redovisas på annat håll i utgiftsområde 9. Kunskapsbehovet är stort och kontinuerligt inom hela det socialvetenskapliga, socialpolitiska och folkhälsopolitiska området och kan till stor del endast tillgodoses genom satsning på forsk- ning och utvecklingsarbete. Inom Socialdeparte- mentets ansvarsområde har därvid SFR en mycket viktig roll, såväl som finansiär gentemot forskningsvärlden som idégivare, inspiratör och samarbetspartner för övriga myndigheter under . Omkring hälften av de drygt ca som inom område avsätts till forskning slussas genom SFR. Andra myndigheter som ger stöd till eller utför forsknings- och utvecklingsarbete inom ramen för sina ramanslag är bl.a. , (), Statens institutions- styrelse, av medicinsk metodik, social miljömedicin och . databas utgör en viktig grund för delar av forskningen inom bl.a. folkhälsoom- rådet. ges Riksförsäkrings- verket möjlighet att stödja forskning inom so- cialförsäkringsområdet. databaser kommer i takt med att de moderniseras att bli en allt viktigare grund för stora delar av socialförsäkringsforskningen. De planerade insatser och prioriteringar inom verksamhetsområde, som redovisades i regeringens proposition Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), har i huvudsak fullföljts. Flera myndigheter har bidragit till forskning kring folkhälsa, som resursmässigt är det största forskningsområdet. SFR har i samarbete med andra myndigheter och intressenter utarbetat ett nationellt forskningsprogram om ojämlikhet i hälsa. Utifrån konstaterandet att det föreligger stora, men otillräckligt kända, skillnader i hälsa mellan olika grupper i samhället föreslås ökade satsningar inom området. och högskolor inrättar nu forskningstjänster inom området och kommer att medverka till att genomföra programmet. Även resultat från andra myndigheter, bl.a. , har inneburit väsentligt ökade kunskaper på området. Även inom EU med flera länder har folkhälsofrågor hög prioritet. Den kraftsamling som eftersträvats inom alkoholforskningsområdet har genom insatser från SFR och FHI lett till att hol- och drogforskning inrättats vid och en professur inom området har utlysts och är under tillsättning och ytterligare en professur kommer att inrättas. En utvärdering har skett av arbetsplatsanknutet alkohol- och drogförebyggande arbete och redovisats i en rapport från FHI. En samrådsgrupp som leds av SFR arbetar vidare för att ytterligare förstärka forskningen inom området. SFR och RFV har analyserat behovet av forskning rörande de sociala trygghetssystemen och i rapporten och forskningsbehov inom socialförsäkringsområdet konstaterat att det finns ett betydande behov av förstärkning av forskningssatsningarna t.ex rörande förvalt- ningen av socialförsäkringssystemen, incitament och beteendeförändringar, allmänhetens inställ- ning, etc. Regeringen föreslår mot bakgrund av denna utredning att RFV (se RFV under utgifts- område 10) skall ges möjlighet att inom sin an- slagsram göra vissa satsningar på forskning som komplement till det forskningsstöd som utges av SFR. Bland andra har gjort insatser för att bidra till utveckling av arbetsmetodiken inom socialtjänstområdet. Äldreforskningen var redan tidigare priorite- rad. Genom beslut om det nationella handlingsprogrammet om äldrepolitiken tillförs nu forskningsområdet totalt 2001 genom en successiv höj- ning av SFR:s anslagsnivå. Forskningsområdet barn och familj har vuxit kraftigt medan stöd till handi- kappområdet varit av stabil omfattning. Dessa områden måste dock även fortsättningsvis ha hög prioritet. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att de insatser som genomförts redan har lett till ökad kunskap eller är nödvändiga led i arbetet med att säkra kunskapstillväxten . Rege- ringen bedömer därför att målet, att öka kunska- pen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd, nåtts. ska främja och stödja betydelsefull grund- forskning och tillämpad forskning inom social- vetenskap, socialpolitik och folkhälsopolitik samt sprida information om kunskapsläget och aktuell forskning. Genom sin verksamhet ska SFR bidra till målet att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. SFR har ett väl utvecklat samarbete med forskningsråd under , vissa andra forskningsfinansiärer och med myn- digheter under . 7.1 Omfattning SFR disponerar två ramanslag, ett för forskning respektive ett för administration. Totalt uppgår anslagen 1998 till . 7.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 98 102 99 115 127 139 Höjningen av nivån 1999 2001 avser en succes- siv utökning av äldreforskningen till en nivåhöj- ning med jämfört med utifrån vad regeringen aviserade i propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop 1997/98:113). Detta inkluderar en höjning av ramanslaget för förvaltning med jämfört med . Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten har bedrivits med tillfredsställan- de måluppfyllelse. Verksamhetens inriktning är långsiktig och omprövas främst i samband med forskningspropositionerna då även SFR:s roll i hela det svenska forskningssystemet skärskådas. Administrationsanslaget har utnyttjats fullt ut, kredit har tagits i anspråk och utrymme saknas i princip för utökade åtaganden. På forsknings- anslaget finns ett anslagssparande som dock skall ses mot bakgrund av verksamhetens långsiktiga karaktär och framåtsyftande planering. Förse- ningar uppstår ibland i samband med tjänstetill- sättningar, start av nya program etc. Förändringar Några större förändringar har inte skett i rådets verksamhet. har rådet bl.a. utrett och lämnat förslag rörande satsningar på forsk ning kring det högt prioriterade området ojäm- likhet i hälsa. Man har även i enlighet med inten- tionerna i Nationell handlingsplan för äldre- politiken börjat förbereda hur regeringens ökade satsning på äldreforskning i den del SFR är be- rört ska kunna genomföras med början . Prioriteringar Den fortsatta prioriteringen inom SFR:s an- svarsområde kommer att påverkas av nästa forskningsproposition. Behovet av kunskap genom forskning kommer dock även fortsätt- ningsvis att vara mycket stort och några drastiska omkastningar av den långsiktiga inriktningen är sannolikt inte att vänta. Några viktiga frågor kommer att vara: - ojämlikhet i hälsa. Mot bakgrund av det för- slag till forskningsprogram som SFR presen- terade anser regeringen att SFR bör eftersträva att inom sin ram förstärka sin satsning på området som komplement till övriga berörda och i programarbetet involve- rade aktörers insatser. - den ökade satsningen på äldreforskning vil- ken även förutsätter att SFR svarar för en kanslifunktion för ett samverkansorgan mel- lan inblandade aktörer - ytterligare insatser för att skapa fler möten mellan forskare, praktiker och myndigheter för information och diskussion kring forsk- ningsresultat och forskningsbehov. - fortsatta insatser för att forskningen inom området skall ge ökad kunskap om både mäns och kvinnors behov och förutsättningar. 7.3 Resultatbedömning SFR:s verksamhet har i stort sett bedrivits i en- lighet med målen. och verk- samhet har en sådan utformning att rådets nu- varande inriktning, arbetssätt och prestationer kan förväntas innebära att de generella målen för forskning uppnås även . Regeringen överväger att komplettera de generella forsk- ningsmålen som gällt för SFR med mål som är tydligare anpassade såväl efter ambitioner och behov inom område, som efter SFR:s verksamhet och resultat. Det är bland annat viktigt att SFR genomför ytterligare insatser för att genderperspektivet ska betonas bättre i forskningen och för att mötesplatser skapas där forskare och praktiker kan diskutera forskningsresultat och forskningsbehov.