prop · GM031D9 · 1999-01-01 00:00:00 — Sammantaget föreslår regeringen att anslaget fastställs till 1 . beräknas anslaget till 1 , respektive 1 . Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 1 283 651 Pris- och löneomräkning 24 379 Justering av 3 929 Minskat resursbehov - 1 973 Förslag 1999 1 309 986 9 Övrig verksamhet inom rättsväsendet 9.1 Anslag F1 Tabell 9.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 48 000 1999 Förslag 43 674 2000 Beräknat 46 479 1 2001 Beräknat 38 984 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets övergripande mål är att främja brottsförebyggande arbete genom utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Viktiga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet, utvärdering av vidtagna åtgärder samt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Sammanlagt har BRÅ under haft 29 årsarbetskrafter. Det genomsnittliga antalet anställda var 35, jämfört med 37 föregående budgetår (18 månader). Regeringens överväganden Resultatbedömning För att stödja den delvis nya inriktningen för BRÅ som beslutades i budgetpropositionen för har BRÅ genomfört en omorganisation. har BRÅ organiserats i enheter utifrån målsättningen med verksamheten. BRÅ:s kärnverksamhet utförs inom fem enheter: brottsförebyggande arbete, enheten för reformutvärdering, enheten för individinriktade åtgärder, enheten för studier av brottsligheten och enheten för statistik. och utveckling skall ge expertstöd till övriga enheter. och förlag svarar, i samarbete med respektive enhet, för spridningen av resultaten av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet. Två rådgivande organ är knutna till myndigheten. Dels en referensgrupp för rättsväsendet, som skall ge förslag till prioriteringar av rådets forsknings- och utvecklingsarbete och skapa ökade kontakter mellan praktiskt och vetenskap-ligt verksamma inom rättsväsendet, dels en vetenskaplig nämnd med ledamöter från olika ämnesområden som har betydelse för BRÅ:s verksamhet (kriminologi, sociologi, ekonomi, m.fl.). BRÅ:s verksamhet kan delas upp på verksamhetsområdena stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, forsknings- och utvecklingsverksamhet, informations- och förlagsverksamhet samt officiell statistik för rättsväsendet. Lokalt brottsförebyggande arbete Åtta av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsprojekt under har gällt verksamhetsområdet brottsförebyggande arbete. har BRÅ arbetat med ett omfattande projekt för att belysa effekter av tidiga åtgärder, bl.a. sådana som syftar till att förhindra eller motverka att barn och ungdomar dras in i en kriminell livsstil. Rådet har deltagit i arbete, samt tagit fram skrifter av mer handboksmässig karaktär. Rådet har genom olika enkäter och opinionsundersökningar byggt upp omfattande kunskaper om det brottsförebyggande arbetet i landet och den syn som finns bland allmänheten, olika organisationer och myndigheter på detta arbete. Kostnaderna för verksamhetsgrenen lokalt brottsförebyggande arbete har ökat . Forsknings- och utvecklingsverksamhet BRÅ har drivit sammanlagt 41 projekt i forsknings- och utvecklingsverksamheten. Av dessa har 20 legat inom de av regeringen särskilt prioriterade områdena brottsförebyggande arbete, våldsbrott, brott med rasistiska inslag, narkotikabrott, ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrott samt brottsoffer. Fem projekt har avsett utvärderingar eller uppföljningar. Arbetet med att vidareutveckla prognoser om och analyser av brottsutvecklingen och tillströmningen av ärenden fortskrider. Rådet har i hela sin verksamhet ett brett internationellt och nationellt samarbete. Det nationella samarbetet har förstärkts , framför allt i den del av verksamheten som gäller lokalt brottsförebyggande arbete. Det är också inom detta område som det internationella samarbetet utvecklats särskilt kraftigt under budgetåret. BRÅ har pågående aktiviteter inom EU, och . Forskningsprojekten drivs ofta i samarbete med olika myndigheter, universitet och högskolor. BRÅ:s totala kostnader för verksamhetsområdet forsknings- och utvecklingsverksamhet har under legat i nivå med kostnaderna för /96. För att få en effektivare användning av de samlade resurserna för forskning, utveckling och därmed sammanhängande verksamhet inom rättsväsendet har forskningsenhet slagits samman med BRÅ från och med . överfördes forskningsenhets budget på till BRÅ. Sammanslagningen skall ge en bredare verksamhet, större flexibilitet samt bättre förutsättningar för att göra helhetsbedöm-ningar av utredningsbehovet och för större projekt. Informations- och förlagsverksamhet De projekt som pågår vid BRÅ resulterar i rapporter, promemorior och andra skrifter som huvudsakligen sprids genom försäljning men också kostnadsfritt till en grupp av nyckelpersoner/myndigheter. Resultaten av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsarbete sprids huvudsakligen till målgrupper utanför forskarsamhället. Ansträngningar har gjorts för att presentera resultaten så att de blir mer tillgängliga för andra än forskare. BRÅ har startat en egen webbplats på Internet. Målet är att sprida kunskap om BRÅ och dess verksamhet, samt att öka servicen och tillgängligheten. Rådet ger ut tre serier av rapporter. Det totala antalet sålda rapporter med mera uppgick till 9 820 exemplar. Detta skall jämföras med 5 646 sålda exemplar /96 (18 mån), vilket motsvarar en ökning på . Sammanlagt 2 200 exemplar har distribuerats kostnadsfritt till författare, journalister, kursdeltagare med flera. Både kostnaderna och intäkterna från verksamhetsgrenen har minskat under det senaste budgetåret. Ett fåtal projekt har varit delvis externfinansierade. Officiell statistik för rättsväsendet övertog BRÅ hela produktionsansvaret av den officiella rättsstatistiken från . BRÅ har utvecklat ett nytt system för statistikproduktionen i syfte att säkerställa en modern statistikproduktion av hög kvalitet. har ett betydande arbete lagts ned på att förbättra kvaliteten i de data som ligger till grund för statistiken. Effektivare rutiner för kontroller av indata har utarbetats. Kostnaderna för främst systemuppbyggnad och systemutveckling har under budgetåret blivit avsevärt högre än vad BRÅ förutsett. Publiceringen av rättsstatistiken har inte kommit helt ikapp . BRÅ:s publikation Kriminalstatistik 1997 kommer att publiceras . genomförde Statskontoret en utredning av BRÅ:s utveckling och produktion av rättsstatistiken mot bakgrund av de kraftiga kostnadsökningar och förseningar som uppstått. Utredningen föreslog en utflyttning av statistikproduktionen till en extern leverantör. har BRÅ genomfört ett upphandlingsförfarande som utmynnade i att drift och underhåll av statistikdatabasen lades ut på en extern leverantör. Förändringar i informationsflödet till rättsstatistiken har medfört att BRÅ gått ut i ytterligare ett upphandlingsförfarande avseende förändringar i produktionssystemet. Regeringens bedömning av BRÅ:s resultat BRÅ:s verksamhet bedrivs med en hög ambitionsnivå och med högt ställda krav på kvalitet. Rådet har stärkt sina insatser inom det lokala brottsförebyggande arbetet och har förberedelser vidtagits inför övertagandet av de arbetsuppgifter arbete har . De områden som rådet prioriterat inom forsknings- och utvecklingsverksamheten överensstämmer med de av regeringen prioriterade områdena. BRÅ har ökat och förbättrat informationsutbudet till de rättsvårdande myndigheterna och till allmänheten. Ett omfattande arbete har lagts ned på att förbättra kvaliteten i rättsstatistiken och förseningarna i publikationstakten har minskat. Kostnaderna har emellertid ökat kraftigt och är förseningarna i publikationstakten för stora. Det är därför angeläget att de upphandlingar av statistikproduktionen som pågår utmynnar i att kostnaderna minskar och att BRÅ kommer ikapp med utgivningen av sina statistikpublikationer. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende BRÅ. Slutsatser BRÅ:s roll som stabsorgan till regeringen och som expertorgan inom rättsväsendet skall stärkas ytterligare. BRÅ skall mer än tidigare fungera som ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamheten inom hela rättsväsendet. BRÅ skall prioritera samma områden som prioriteras inom kriminalpolitiken i stort. Till BRÅ:s huvuduppgifter hör att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet samt att genomföra utvärderingar av vidtagna åtgärder och förändringar inom rättsväsendet. Det är viktigt att BRÅ med kort varsel kan ta hand om uppdrag som regeringen eller rättsväsendets myndigheter har behov av att få utförda. Vidare skall kvaliteten i forsknings- och utvecklingsverksamheten vara hög och BRÅ skall bedriva ett väl utvecklat kvalitetsarbete. Grundläggande för BRÅ:s verksamhet är att resultaten för verksamheten sprids och nyttiggörs hos målgrupper och användare. Av denna anledning måste BRÅ prioritera arbetet med att utveckla och utvärdera formerna för spridningen av resultaten av verksamheten. Lokalt brottsförebyggande arbete BRÅ skall prioritera stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Detta skall ske genom att i första hand initiera, följa upp och utvärdera brottsförebyggande projekt. BRÅ skall sprida information om framgångsrika projekt och samverkansformer och bidra till att behovet av kvalificerad utbildning tillgodoses. Av särskilt intresse är brottsförebyggande projekt i storstadsregionerna. skall BRÅ överta de uppgifter som arbete ansvarar för . BRÅ har tillförts för detta ändamål från och med . BRÅ skall härigenom stödja lokalt brottsförebyggande arbete och fördela stöd till sådan verksamhet. BRÅ skall för detta ändamål använda medel från anslaget F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete från och med . Forskning om ekonomisk brottslighet BRÅ skall prioritera forskning om ekonomisk brottslighet. I budgetpropositionen föreslogs att BRÅ engångsvis skulle tilldelas 3, 6 respektive för budgetåren 1998 - 2000 för forskning om ekonomisk brottslighet. För att säkerställa att det bedrivs forskning på området skall huvuddelen av de medel som BRÅ tilldelats utlysas som projektmedel för forskning om ekonomisk brottslighet, vilka forskare från universitet och högskolor kan ansöka om. Rådet har under innevarande budgetår inkommit med en plan till regeringen för hur forskningen om ekonomisk brottslighet skall bedrivas. Rättsstatistiken Arbetet med att utveckla rättsstatistiken har inneburit både avsevärt ökade kostnader och förseningar i utgivningen av statistiken. publicerades den definitiva statistiken . BRÅ:s publikation Kriminalstatistik 1997, som innehåller statistiken avseende 1997, publiceras . I anslutning till budgetproposition räknade BRÅ med att /98 ha hunnit ikapp med utgivningen av rättsstatistiken. Detta har inte skett och BRÅ skall därför prioritera att komma ikapp med utgivningen av rättsstatistiken. skall kvalitetsförbättringarna i statistikproduktionen fortsätta. Vidare skall statistiken så långt det är möjligt vara uppdelad på kön. Den pågående upphandlingen av produktionen av rättsstatistiken samt BRÅ:s eget utvecklingsarbete skall leda till att det långsiktiga behovet av utveckling på rättsstatistikens område tillgodoses på bästa sätt. Anslag BRÅ:s ramanslag för uppgick till . I tilläggsbudget höjdes anslaget med till . Anledningen var att kostnaderna för statistikproduktionen beräknades bli avsevärt högre än väntat. Dessutom har BRÅ disponerat för information om åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Vid budgetårets slut fanns ett anslagssparande på . I detta belopp ingick engångsvis dels för forskning om ekonomisk brottslighet dels för rättsstatistiken. Prognosen för pekar på att större delen av anslagssparandet kommer att behöva tas i anspråk. Regeringen föreslår att tilldelas ett anslag på för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas anslaget till respektive . I beräkningen av anslaget ingår engångsvis för forskning om ekonomisk brottslighet. Vidare har i anslagsberäkningen kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Beloppet uppgår till . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. Justeringen innebär att BRÅ:s anslag räknas upp med från och med . I beräkningen av anslaget för ingår engångsvisa medel för forskning om ekonomisk brottslighet om . I beräkningen av anslaget för ingår inga medel för forskning om ekonomisk brottslighet. Regeringen avser att se över behovet av ytterligare medel för forskning om ekonomisk brottslighet från och med och återkomma till detta i kommande budgetpropositioner. Tabell 9.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 46 864 Ändring med anledning av tidigare beslut -10 0001 Medel för forskning om ekonomisk brottslighet 6 000 Pris- och löneomräkning 785 Justering av 25 Förslag 1999 43 674 1 Beloppet avser de engångsvisa medlen 1998, dels för forskning om ekonomisk brottslighet, dels för rättsstatistiken. F2 Tabell 9.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 176 000 1999 Förslag 169 305 2000 Beräknat 172 399 1 2001 Beräknat 174 923 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. del av effektmålet för utgiftsområdet är att genom sin verksamhet medverka till att skapa goda förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. Inom området ansvarar för genomförandet av rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att utgifter inom den anslagsfinansierade verksamheten överstigit anslaget med . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att utgifter kommer att överstiga anslaget med . Det ackumulerade anslagssparandet uppgick vid utgången av till . Detta belopp kommer till största delen att under innevarande år användas till att möta den del av utgifterna som inte täcks av anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation En genomgång av årsredovisning och andra relevanta dokument visar att de övergripande mål som statsmakterna uppställt för verksamhet i allt väsentligt har kunnat infrias. - uppfyller i så gott som samtliga ärenden de krav som ställts på undersöknings- och handläggningstider. - Mycket arbete har satsats på kvalitetssäkringsarbete samt på kompetens- och metodutveckling. - arbetar framgångsrikt med att förbättra rekryteringen av rättsläkare. - Forsknings- och utvecklingsarbetet samt informationsinsatserna håller en hög nivå. - bedriver kontinuerlig utveckling av sin ADB-verksamhet. - krav på verksamhetsuppföljning och resultatanalys har tillgodosetts. - har den rättsgenetiska avdelningen blivit ackrediterad av SWEDAC. - har den nya rättsmedicinska byggnaden i tagits i drift och en nödvändig upprustning av den rättsmedicinska avdelningen i har inletts. beslutade att inleda avveckling av den rättspsykiatriska undersökningsenheten i . Avvecklingen har avslutats . I samband härmed uppstod viss övertalighet bland verkets personal. Vidare har beslutat att inte förlänga avtalet med läns landsting om rättspsykiatriska undersökningar efter . Antalet rättspsykiatriska undersökningar har varit osedvanligt högt och överstigit ett normalår med . Prognosen för innebär att antalet undersökningar kommer att stiga ytterligare. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.4 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 - 13 735 14 483 -748 Prognos 1998 - 14 200 14 200 0 Budget 1999 - 15 000 14 600 + 400 bedriver offentligrättslig verksamhet inom det rättsgenetiska institutet. Tabell 9.5 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 15 169 15 183 -14 (varav tjänsteexport) - - - Prognos 1998 16 000 15 700 300 (varav tjänsteexport) - - - Budget 1999 15 000 14 900 100 (varav tjänsteexport) - - - bedriver uppdragsverksamhet inom den rättskemiska avdelningen. Avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen redovisades i budgetpropositionen verksamhet som en del av uppdragsverksamheten men har brutits ut. Slutsatser Regeringen delar i allt väsentligt de bedömningar har gjort i årsredovisning och budgetunderlag. Regeringen ser således ingen anledning att ändra inriktningen på verksamhet. har i sitt budgetunderlag redovisat ett behov av ökade anslagsbelopp inför kommande år. Regeringen anser inte att det med säkerhet kan fastställas att den ökning av antalet rättspsykiatriska undersökningar, som främst föranleder behovet av ytterligare anslag, är bestående. Regeringen avser dock att följa utvecklingen noga och att vid behov vidta nödvändiga åtgärder. Mot bakgrund härav föreslås ramanslaget för uppgå till . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas anslaget uppgå till 172 399 000 respektive . Tabell 9.6 Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 165 709 Pris- och löneomräkning 3 402 Justering av 194 Förslag 1999 169 305 Tabell 9.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 618 1999 Förslag 2 258 2000 Beräknat 2 298 1 2001 Beräknat 2 333 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna och bedriva rådgivande verksamhet. har för avsikt att använda det anslagssparande som har byggts upp för att anordna konferenser inom angelägna områden på genteknikens område. Då nämndens verksamhet nu är fullt utbyggd väntas anslagssparandet inte öka under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning Målet för är att främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Nämnden har vidare till uppgift att sprida kunskap om den gentekniska utvecklingen. Av verksamhetsredogörelsen för framgår att nämnden har verkat för att målet skall uppnås genom att bl.a. avge yttranden, utarbeta informationsskrifter och anordna konferenser. Utvecklingen inom genteknikområdet går snabbt. Riskerna för missbruk och negativa konsekvenser av tekniken måste tas på allvar. verksamhet är därför mycket betydelsefull. En parlamentarisk kommitté utreder frågor om biotekniken i samhället (Dir. 1997:120). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att bedöma långsiktiga förändrings-effekter av den moderna biotekniken samt lämna förslag till en övergripande politik för området i ett internationellt perspektiv. Delbetänkande avseende uppgifter, sammansättning och nya arbetsformer skall lämnas . Slutsatser Omfattningen av verksamhet är väl avvägd. Nämnden bör därför för nästa budgetår få ett anslag som är oförändrat i förhållande till innevarande budgetår. Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. justeras anslaget ned med . Anslaget föreslås uppgå till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.8 Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 2 218 Pris- och löneomräkning 43 Justering av -3 Förslag 1999 2 258 F4 Brottsoffermyndigheten 9.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 000 1999 Förslag 12 588 2000 Beräknat 12 815 1 2001 Beräknat 13 014 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. övergripande mål och uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter samt bevaka deras behov och intressen. Myndigheten skall särskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finns en särskild av vissa ärenden om brottsskadeersättning samt ett råd för prövning av bidrag från brottsofferfonden. fanns 27 anställda vid myndigheten. Regeringens överväganden Resultatbedömning Såväl antalet inkomna brottsskadeärenden som antalet avgjorda ärenden har ökat. Ärendebalansen har minskat. Antalet ansökningar till brotts-offerfonden har ökat. En jämförelse mellan budget och utfall visar att myndigheten överskred tilldelat anslag med under förra budgetåret. Myndighetens prognos visar att kostnaderna kommer att överstiga tilldelat anslag med . Ökningen orsakas i första hand av ökade personalkostnader. Myndighetens ackumulerade sparande kommer enligt prognosen vara . Antalet anställda vid myndigheten, räknat i årsarbetskrafter, ökade från 21 till 27. inkom 5 002 brottsskadeärenden. Det är en ökning jämfört med . Ökningen av inkomna ärenden gällde såväl person- som sak- och förmögenhetsskador. bedömer att antalet ärenden kommer att öka med i varje fall . I regleringsbrevet angavs att av brottsskadeärendena med bibehållen kvalitet skall handläggas , att ärendebalansen i fråga om brottsskadeersättning skall minska, att skall prioritera informationsinsatser som bidrar till att sprida kunskap om brottsoffers rättigheter samt vidta de åtgärder som behövs för att uppnå en för rättsväsendet samordnad informationsförsörjning. Myndigheten har inte uppnått målet att handlägga av brottsskade- ärendena . Målet att ärendebalansen skall minska har dock uppnåtts. Ärendebalansen var 1 477, vilket är en minskning jämfört med föregående år med . Antalet avgjorda ärenden var 5 265. Jämfört med föregående år är detta en ökning . Handläggningskostnaden per ärende, , var oförändrad i förhållande till föregående år. har de medel som influtit genom regressverksamheten mer än fördubblats. har utredningsarbetet fördjupats när det gäller den skadelidandes försäkringsförhållanden och den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga. Summan av utbetalda brottsskadeersättningar har till följd av detta minskat betydligt. Från brottsofferfonden har sammanlagt delats ut till 76 olika brottsofferprojekt. Av de utdelade medlen har fördelats till forskning, till privat och offentlig verksamhet, utbildning och information samt till ideella organisationer. Bidrag för löpande verksamhet har lämnats med till . Brottsofferfonden tillförs medel främst genom avgifter från dem som dömts för brott där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs också medel från dem som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll. De kan åläggas att till fonden betala en avgift om per dag under verkställigheten, dock högst . Regeringens bedömning Myndighetens resultat är sammanfattningsvis mycket tillfredsställande. Verksamheten bedrivs med jämförelsevis begränsade resurser. Informa- tionsverksamheten har varit god. Antalet inkomna brottsskadeärenden har ökat som ärendebalansen har minskat. Resultaten av insatserna för att utveckla regressverksamheten och fördjupa utredningen i brottsskadeärendena är mycket positiva. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några in- vändningar i revisionsberättelsen avseende . Slutsatser Brottsoffermyndigheten har en central funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott. Effektivitet, snabbhet och hög kvalitet vid handläggningen av brottsskadeärendena är nödvändigt för att garantera det enskilda brottsoffrets rätt till ersättning och behov av trygghet och stöd. Det är därför positivt att ärendebalansen har minskat trots att antalet inkomna brottsskadeärenden ökat. Den ökade avverkningen kan förklaras av att personalen har blivit mer erfaren och av effektivare handläggningsrutiner.