prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — SKI utövar vidare tillsyn över reaktorinnehavarnas program för att hantera och slutförvara använt kärnbränsle och kärnavfall och för att riva kärnkraftverken, samt över avsättning och användning av medel inom det statliga finansieringssystem som skall täcka kostnaderna härför. 4.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 238,4 244,2 244,9 249,3 253,2 257,2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SSI:s och SKI:s verksamhet drivs med ett gott strålskydd vid tillsynsobjekten och med en god säkerhet vid de kärntekniska anläggningarna. Förändringar Kärnkraftsavvecklingen inleds och förestående anslutning till en förstärkt icke- spridningsregim inom ramen för verksamhet leder till förändringar i den svenska tillsynen samt därutöver lagändringar orsakade av bl.a. anpassning av rättsakter utfärdade med stöd av Euratom-fördraget. Prioriteringar Myndigheternas engagemang i frågor som rör avveckling av kärnkraftsreaktorer bör öka och arbetet med reaktorsäkerhetskrav inför 2000- talet prioriteras. 4.3 Resultatbedömning SKI och SSI rapporterar till regeringen om säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken. Enligt rapportering gör SKI den bedömningen att säkerhetsarbetet vid de svenska kärnkraftverken har bidragit till att vidmakthålla och utveckla säkerheten vid anläggningarna. De händelser som inträffat, de fel som upptäckts i samband med provningar och kontroller samt de utrednings- och analysarbeten som genomförts har medfört att åtgärder vidtagits för att rätta till funna säkerhetsbrister och ytterligare stärka djupförsvaret. SKI anser att det pågående moderniseringsarbetet måste fortsätta så att alla reaktorer i drift når en säkerhetsnivå som motsvarar moderna konstruktionsprinciper. SKI har därför fortsatt drivit på kraftföretagen att förbättra säkerheten och kvaliteten i säkerhetsarbetet. Ett första steg har varit att lägga grunden för de framtida säkerhetskraven och tillsynsmetodiken. SSI har kontinuerligt följt anläggningarnas arbete med att begränsa personalstråldoser och omgivningspåverkan. SSI konstaterar bl.a. att moderniseringsprogrammet vid de svenska kärnkraftverken resulterat i ökande stråldoser till personal. Ingen enskild person har dock fått stråldoser över fastställda dosgränser. De ökande stråldoserna visar enligt SSI på nödvändigheten av fortsatta ansträngningar att begränsa personalstråldoserna och att detta bör vara en fråga av högsta prioritet för kärnkraftverkens ledningar. Krav på s.k. dosreduktionsprogram återfinns i SSI:s föreskrifter. 4.4 Förändringar I energipropositionen (prop. 1996/97:84) betonas vikten av att säkerheten kan upprätthållas i den nya situation som uppstår i och med avställningen av en reaktor . SKI och SSI har fått ökade resurser för detta ändamål. Motivationen, engagemanget och uppmärksamheten hos personalen vid kärnkraftverken måste vidmakthållas på en hög nivå trots den påfrestning en avställning innebär. Myndigheterna har vidtagit särskilda tillsynsinsatser för att övervaka att säkerheten och beredskapen vidmakthålls under hela driftperioden. De senaste årens händelser, behovet av skärpt kontrollverksamhet när reaktorerna blir äldre samt kraftföretagens aviserade renoveringar och moderniseringar, indikerar vidare att antalet ärenden och deras grad av komplexitet kommer att öka framöver. Den genomgång av konstruktionsförutsättningarna för de äldre reaktorerna som pågår inom kärnkraftsindustrin kan komma att resultera i reviderade bedömningar av behovet av säkerhetshöjande åtgärder. Myndigheterna måste ha förutsättningar att vara starkt engagerade och pådrivande i detta arbete, bl.a. genom formuleringen av 2000-talets säkerhetskrav. På kärnavfallsområdet ökar kraven på SKI:s och SSI:s tillsynsverksamhet i takt med att planeringen av den slutliga avfallshanteringen efter hand övergår i konkretare åtgärder. Det första granskningsmötet under den internationella konventionen om kärnsäkerhet, vilken anslutit sig till, kommer att hållas . Inför detta möte har SKI på regeringens uppdrag i samråd med SSI tagit fram den svenska nationalrapporten. Regeringen har i propositionen Svenska Miljömål (prop. 1997/98:145) föreslagit att också skall ansluta sig till konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall. SKI och SSI kommer att medverka i granskningsprocedurerna under båda konventionerna. undertecknade ett tilläggsprotokoll till det s.k. safeguardsavtalet mellan EU:s icke-kärnvapenstater, Euratom och . Tilläggsprotokollet kommer då det träder i kraft att ge ökade befogenheter dels vad gäller information om kärnenergiprogram, dels vad gäller tillträde till anläggningar och andra relevanta platser. SKI utgör kontakt i . SKI har därför på regeringens uppdrag redovisat hur det svenska nationella systemet för kontroll av kärnämne m.m. kan anpassas till de nya villkoren under tilläggsprotokollet. Enligt regeringens proposition (prop. 1996/97:11) om beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred är fortsatta insatser avseende beredskapen mot kärnenergiolyckor är angelägna. I och med Rådets direktiv av om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning har SSI bl.a. fått ett utökat ansvar avseende naturlig strålning. SKI och SSI medverkar också med insatser inom det svenska samarbetet med Öst- och . Dessa insatser beräknas fortsätta i oförändrad omfattning även under . Samarbetet finansieras över det s.k. Östeuropaanslaget inom utgiftsområde 7. 4.5 Revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att () inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende SSI och SKI och att de i sin ekonomiadministrativa värdering för givit SSI bedömningen tillfredsställande och SKI bedömningen fullt tillfredsställande. RRV har i en revisionsrapport till Kärnavfallsfonden påpekat att redovisning av insättningar av avgifter till fonden och resultatet av placeringsverksamheten bör bli föremål för en översyn. Fonden har uppdragit åt Kammarkollegiet att föreslå vilka åtgärder som bör vidtas. Regeringen följer Kärnavfallsfondens arbete med översynen. 4.6 Anslag B1 Tabell 4.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 78 834 1999 Förslag 80 358 2000 Beräknat 81 735 2001 Beräknat 83 090 En jämförelse mellan budget och utfall för visar att detta år hade ett anslagssparande på . Av dessa är ca reserverade för ännu ej betalda forskningsprojekt. Resterande anslagssparande beräknas förbrukas . () är central förvaltningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning. SSI:s huvuduppgift är således att verka för att intentionerna i strålskyddslagen (1988:220) uppfylls. Regeringens överväganden Resultatbedömning SSI har rapporterat till regeringen om konsekvenserna av de besparingskrav beslutat om. SSI har minskat sin bemanning med åtta årsarbetskrafter. Som en följd av detta har tillsynen minskat vad gäller den icke kärnenergianknutna verksamheten, t.ex. tillsyn av radiologisk verksamhet vid vid svenska sjukhus. Även tillsynen av låg- och medelaktivt radioaktivt avfall från det svenska kärnkraftsprogrammet har minskat något. Detsamma gäller SSI:s insatser inom strålskyddsforskningen. För att kunna hålla tillsynen på en tillfredsställande nivå pågår ett arbete med prioriteringar hos myndigheten. Detta har bl.a. lett till att myndigheten har beslutat om en ändrad policy för radonarbetet. Policyn innebär en ambitionsförändring och myndigheten kommer att koncentrera sig på att göra riskbedömningar och svara för mätteknik samt rådgivning till andra myndigheter. Från och med har SSI fått en förstärkning med anledning av avvecklingsbeslutet av . Arbetet med avvecklingsfrågor har i och med detta påbörjats och områden som kräver resurser och kompetensuppbyggnad har identifierats. Nyanställningar har skett för att klara uppgiften. Viktiga insatser har gjorts vad gäller tillsyn av röntgen, beredskap mot kärnenergiolyckor samt slutförvaring av använt kärnbränsle. Ingen akut strålskada inträffade och ingen fick stråldoser över fastställda dosgränser. mot kärnenergiolyckor har klarat sina uppgifter i de beredskapsövningar som genomförts . SSI har även bistått vid anskaffandet av nya mätinstrument avsedda för kommunernas mätning av radioaktivitet i fred och krig. SSI har kommit långt vad gäller att definiera miljö- och hälsoskyddskraven i samband med slutförvaring av kärnavfall och använt kärnbränsle. Detta arbete drivs också internationellt. Arbetet med EU-frågor och införlivandet av rättsakter har varit omfattande. Föreskriftsarbetet har varit högt prioriterat så att inom stipulerad tid kan uppfylla beslutade direktiv. Vidare har utfört en verifikation enligt Artikel 35 i Euratomfördraget. Det konstateras att det svenska systemet för utsläppskontroll och miljöövervakning av radioaktiva utsläpp från kärntekniska anläggningar är adekvat. SSI:s egen forskning har har resulterat i arbeten som har publicerats i vetenskapliga tidsskrifter. Det prioriteringsarbete som bedrivs av SSI är enligt regeringen betydelsefullt för att vidmakthålla en tillfredsställande nivå på tillsynen av verksamheter med strålning. I propositionen En uthållig energiförsörjning (prop.1996/97:84) pekas det på betydelsen av att långsiktigt bevara och förstärka säkerhetsmyndigheternas resurser för att vidmakthålla samhällets insyn och kontrollmöjligheter vid en tidigarelagd avveckling. Detta kan leda till en revidering av SSI:s övergripande mål. Sammantaget gör regeringen den bedömningen att myndigheten i huvudsak levt upp till uppställda mål. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SSI:s verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter till . Avgifter från kärnteknisk verksamhet redovisas under inkomsttitel . Ansökningsavgifter redovisas under inkomsttitel . Tabell 4.2 Offentlig rättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 61 5251 6 930 - - Prognos 1998 62 8961 7 140 - - Budget 1999 61 8001 3 700 - - 1 I beloppet ingår som överförs till för beredksap mot kärnenergiolyckor. Det belopp som överförs ingår ej i SSI:s ramanslag. SSI har egen uppdragsverksamhet och inkomsterna från denna får disponeras av myndigheten. Budgeten för denna verksamhet framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksam het Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kostnad) Utfall 1997 6 930 6 930 0 Prognos 1998 7 140 7 140 0 Budget 1999 3 700 3 700 0 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Slutsatser Regeringen beräknar anslagen B 1 till för . beräknas utgifterna under anslaget B1 till respektive . B2 : Förvaltningskostnader Tabell 4.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 73 893 1999 Förslag 76 885 2000 Beräknat 78 266 2001 Beräknat 79 485 En jämförelse mellan budget och utfall för visar att () detta år hade ett anslagssparande på i förvaltningsanslaget. Utgifterna översteg anslaget med . Enligt prognosen kommer anslagssparandet att öka något. Detta beror främst på att SKI inte hunnit med att nyrekrytera den personal som behövs för att klara de uppgifter som tillförts med anledning av att kärnkraftsavvecklingen inletts. SKI fortsätter dock med en offensiv rekrytering av personal varför anslagssparandet förväntas minska kommande år. B3 : Kärnsäkerhetsforskning Tabell 4.5 Anslagsutveckling Tusental kronor 66 803 1999 Förslag 65 306 2000 Beräknat 66 492 2001 Beräknat 67 826 En jämförelse mellan budget och utfall för visar att detta år hade ett anslagssparande på i anslaget för kärnsäkerhetsforskning. Utgifterna översteg anslaget med nära . Enligt prognoserna kommer anslagssparandet att minska ytterligare för att vara helt förbrukat. Regeringens överväganden () är central förvaltningsmyndighet med uppgift att övervaka dels säkerheten vid kärnteknisk verksamhet, dels genomförandet av den forskning och utveckling och det program för bl. a. sådana frågor som avses i 11 och 12 §§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Dessutom skall SKI besluta om användningen av avgiftsmedel enligt lagen (1992:1537) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m. m., utom när regeringen skall fatta ett sådant beslut. I och med att den framtida energipolitiken lades fast i energipropositionen (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har det varit möjligt att klarställa inriktningen av och ambitionsnivån för SKI:s verksamhet. I energipropositionen betonas vikten av att säkerheten kan upprätthållas i den nya situation som uppstår i och med beslutet om avställning av en reaktor. Resultatbedömning Bedömningen är att omfattningen och kvaliteten i granskningen och tillsynen inom säkerhetsprogrammen är sådan att de uppställda målen uppnås. Förutsättningarna att ytterligare förbättra kvaliteten i verksamheten har ökat i och med att SKI:s resurser på området förstärkts med anledning av energiöverenskommelsen. De tidigare problemen med prioriteringar och bristande långsiktighet bör nu kunna övervinnas. Ett problemområde som återkommit är SKI:s arbete med generella föreskrifter. Detta arbete har tagit fart ordentligt i och med att det givits högre prioritet. SKI har också genom de gjorda förstärkningarna goda förutsättningar att driva arbetet med 2000-talets reaktorsäkerhetskrav. Verksamheten inom området icke-spridning har uppfyllt de ställda målen. Detta framgår av Internationella atomenergiorganets slutsatser under det av tillträdda kontrollavtalet med samt av utvärdering under Euratomfördraget. Verksamheten utgör ett viktigt stöd för agerande inom området icke-spridning av massförstörelsevapen såväl inom EU som i FN och sammanhang. SKI:s verksamhet inom programmet har påverkats kraftigt, bl. a. av medlemsskap i EU. Den pågående utvecklingen på kontrollområdet, bl.a. genom det kommande tilläggsprotokollet med , ställer krav på förändringar i SKI:s framtida roll inom icke-spridningsområdet. Baserat bl.a. på en större TEMO- undersökning görs bedömningen att SKI:s information har nått ut på ett tillfredsställande sätt. SKI:s forskningsverksamhet synes vara i stort sett väl avvägd mot de krav på framförhållning som måste ställas på säkerhetsarbetet. Avsaknaden av en svensk teknisk-vetenskaplig stödorganisation inom kärnteknikområdet ställer särskilda krav på att SKI via sina forskningsmedel kan upprätthålla en extern kompetens, oberoende av industrin, för granskningsstöd i ett längre perspektiv. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SKI:s verksamhet finansieras via avgifter enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Avgifter enligt den nämnda förordningen avseende tillsyn och forskning förs till inkomsttiteln 2551 Avgifter från kärnkraftverken. disponerar de intäkter som erhålles i form av avgifter enligt 2 och 6 §§ förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 121 880 1 656 137 732 -14 1961 Prognos 1998 139 440 1 150 140 696 -1 2561 Budget 1999 140 191 1 150 153 600 -13 409 1 Underskottet täcks av ingående anslagssparande Vid anslagsberäkningen av förvaltningsanslaget har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Slutsatser Regeringen beräknar anslagen B2 respektive B3 till respektive65 för . beräknas utgifterna under anslaget B2 till respektive och under anslaget B3 till respektive . B4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. Tabell 4.7 Anslagsutveckling Tusental kronor 25 500 1999 Förslag 26 752 2000 Beräknat 26 752 2001 Beräknat 26 752 En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett underskott på . Utgiftsprognosen för visar på ett utfall om ca . Anslaget bör därvid vara i balans . Regeringens överväganden Från anslaget betalas kostnader, i amerikanska dollar och österrikiska shilling, för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and samt kostnader i samband med övrigt kärnsäkerhetssamarbete. Kostnaderna under anslaget är starkt beroende av förändringar i valutakurserna. Regeringen bedömer dock att anslaget för kommer att täcka kostnaderna. Slutsatser Regeringen beräknar att anslaget för bör vara . beräknas en oförändrad anslagsnivå. 4.5 Övrig statlig verksamhet Kärnavfallsfonden Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet skyldig att svara för att allt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använt kärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedan verksamheten har upphört (10 §). Dessa åtaganden innebär enligt förarbetena (prop. 1983/84:60) också ett ansvar för att klarlägga vilka åtgärder som behövs och hur dessa åtgärder skall kunna genomföras. I det ansvar som enligt 10 § kärntekniklagen läggs på reaktorinnehavare och övriga innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet ingår att svara för de faktiska kostnader som behövs för avfallshanteringen. Som påpekades av Lagrådet i yttrandet över den tidigare finansieringslagen (prop. 1980/81:90, s. 637) omfattar tillståndshavarens skyldigheter även att ansvara med återstoden av sin förmögenhet för kostnader för sådana åtaganden, ifall tillståndshavaren skulle underlåta att fullgöra sina skyldigheter och staten därför nödgas vidta åtgärderna. Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skall innehavaren av en kärnkraftsreaktor , så länge reaktorn är i drift, erlägga en avgift samt ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för att betala kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, avveckling och rivning av reaktoranläggningar och forskning på kärnavfallsområdet. Medlen används också för att täcka de kostnader som staten har för tillsyn och kompletterande forskning på kärnavfallsområdet. Avgifter skall vidare täcka de kostnader som reaktorinnehavarna, staten och kommunerna har för information till allmänheten. Regeringen fastställer avgiften för nästkommande kalenderår. Avgiften beräknas och bestämms individuellt för varje verk. Utöver den årliga avgiften skall reaktorinnehavarna ställa fullgoda säkerheter för kostnader som inte täcks av inbetalade avgiftsmedel för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt rivning av kärnkraftverken. Säkerheterna skall sålunda dels säkerställa fonduppbyggnaden om en reaktor skulle stängas av före reaktorns s.k. intjänandetid , dels säkerställa finansieringen vid en eventuell fondbrist beroende på oplanerade händelser efter det att alla reaktorer stängts av och avgiftsmedel från kärnkraftproduktionen inte längre tillförs fonden. Avgiftsmedlen förvaltas av en fond benämnd Kärnavfallsfonden. Fondens medel skall enligt finansieringslagen placeras på konto i . har träffat avtal med om formerna för placeringen av medlen. Avkastning på fondens medel skall läggas till kapitalet. Enligt den förvaltningsberättelse för Kärnavfallsfonden för , som lämnat till regeringen, framgår att inbetalade avgifter för uppgick till (). Utbetalade ersättningar uppgick till (). Ränteintäkterna uppgick till (). Överskottet av förvaltningen (). Vid utgången av var Kärnavfallsfondens marknadsvärde (). överlämnade årsredovisning och revisionsberättelse för Kärnavfallsfonden tillsammans med en egen utvärdering av förvaltningen av fondmedlen (dnr M98/1188/5) 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Energi 7 2.1 Omfattning 7 2.2 Utgiftsutvecklingen 8 2.3 Resultatbedömning 9 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 9 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 12 2.3.3 Effekterna av de statliga insatserna 13 2.3.4 Regeringens slutsatser 16 2.4 Skatteavvikelser 16 2.5 Utgiftsutvecklingen 17 3 Statliga myndigheter och verk 19 3.1 Omfattning 19 3.2 Utgiftsutvecklingen 24 3.3 Revisionens iakttagelser 24 3.4 Anslag 24 A1 : Förvaltningskostnader 24 4 Omställning och utveckling av energisystemet 27 4.1 Omfattning 27 4.2 Utgiftsutvecklingen 27 4.3 Resultatbedömning 27 4.4 Anslag 27 B1 Bidrag för att minska elanvändning 27 B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 30 B3 Åtgärder för effektivare energianvändning 32 B4 Energiforskning 35 B5 Energiteknikstöd 37 B6 Introduktion av ny energiteknik 38 B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 39 B8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 42 B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i 43 5 Övrig statlig verksamhet 47 5 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att