prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Utbyggnaden av finansieras delvis genom (), som ägs av kommunerna längs banan. träffade staten och MIAB en överenskommelse om ytterligare investeringar på och Svea- landsbanan. Avsikten är att minska störningskänsligheten för person- tågtrafiken genom ökad kapacitet och hastighet på banorna. Regeringen godkände överenskommelsen . undertecknades avtalet om . Byggandet av banan är av väsentlig regionalpolitisk betydelse och enligt avtalet skall den järnvägen vara klar 2006. Avtalet godkändes av regeringen och innebär att ett särskilt projektbolag, , ägt av staten till och av berörda kommuner till får ansvaret för att finansiera, projektera, upphandla, bygga och hyra ut . Finansieringen skall ske på den allmänna kapitalmarknaden. Byggstart för den första etappen mellan och är planerad . Investeringskostnaden för järnvägen är beräknad till . En ny kostnadsberäkning skall göras . Om kalkylen då pekar mot högre kostnader krävs ytterligare överväganden innan bygget kan starta. har beslutat om att ett statligt bidrag skall utgå till driften av . Regeringen anser att de regionala och kulturhistoriska värdena är betydande vad gäller verksamhet som är förknippad med banan och den samlade kulturmiljö som utgör. I sysselsättningshänseende är verksamheten vid av mycket stor betydelse för möjligheterna att i berörda kommuner nå de mål som lagts fast för regionalpolitiken. sträcker sig över ett vidsträckt skogsområde med råvara inte bara för traditionell skogsindustri utan också för biobränsle och torv. Bidraget till är avsett att stödja godstrafiken och skall utgå tills vidare. Stödet uppgår till fr.o.m. och skall omprövas och beräknas utifrån bl.a. trafikbelastning och behovet av underhållsinsatser. Överläggningar mellan staten och företrädare för resulterade i en överenskommelse om förstärkning av järnvägskapaciteten mellan och Södra inklusive en ny dubbelspårig järnvägsbro samt en omedelbar byggstart av de avbrutna arbetena på . Överenskommelsen har godkänts av . Regeringen beslutade att ge och i uppdrag att utreda de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för alternativa åtgärder i för att erhålla en ökad kapacitet för järnvägstrafiken och förbättrade förutsättningar för kollektivtrafiken. Utredningen skall ske med medverkan från . I arbetet skall en vägtunnel som ersätter särskilt studeras. Alternativet med ett tredje spår i ytläge förutsätter en sådan åtgärd samt att möjligheterna i detta sammanhang tas till vara att förbättra miljön och göra de kulturhistoriska värdena mer tillgängliga i området kring . Överläggningar mellan staten och företrädare för resulterade i en ny överenskommelse om investeringar i transportinfrastruktur. Den nya överenskommelsen omfattar bl.a. investeringar i miljöförbättrande åtgärder, en ny Götaled samt förbättrad kollektivtrafik och innebär en samfinansiering av vissa angivna projekt samt att staten tar planerings- och genomförandeansvaret för vissa projekt på det nationella vägnätet. Den överenskomna finansieringen innebär att staten ansvarar för och regionen eller enskilda kommuner för av kostnaderna för projekten i ett samfinansierat investeringsprogram. Totalkostnaden uppskattas till i prisnivå . Åtgärd K 97:3 Driva miljöfrågor inom vägtrafikens, järnvägens, sjö- respektive luftfartens områden internationellt antog den internationella sjöfartsorganisationen det s.k. luftföroreningsannexet till konventionen för förhindrande av utsläpp från fartyg (MARPOL 73/78). Annexet innehåller regler som begränsar utsläpp av bl.a. svavel och kväveoxider. För gäller krav på särskilt låga utsläppsnivåer av svavel. driver tillsammans med övriga Nordsjöländer aktivt frågan om att minska fartygens svavelutsläpp även på , dels inom ramen för IMO, men i avvaktan på ett internationellt regelverk dels också inom EU. Vid () ministermöte verkade framgångsrikt för antagandet av åtta rekommendationer som syftar till att begränsa sjöfartens miljöpåverkan i . Detta innebär bl.a. att ilandlämnande av fartygsgenererat avfall görs obligatoriskt samt att ingen särskild avgift skall utgå vid omhändertagande av avfall. Arbete pågår också med att internationellt verka för skärpta miljönormer för nya flygplanstyper, bl.a. inom den europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC) och () i vilka deltar genom och genom EU. Bl.a. pågår i ECAC ett arbete för ett förbud mot nyregistrering av de mest bullrande flygplanen. Inom slutbehandlades ett förslag avseende skärpning av utsläppsnormer för kväve för nya jetmotorer . Ytterligare skärpning av normerna skall eftersträvas från svensk sida. Åtgärd K 97:4 Stimulera åtgärder som ökar kollektivtrafikens tillgänglighet I det transportpolitiska beslutet framhålls ett tillgängligt transportsystem som ett av målen. Ett område som särskilt utpekas är tillgängligheten till kollektivtrafiken för funktionshindrade personer. I och med beslut om propositionen Infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) samt propositionen Mer tillgänglig kollektivtrafik (1996/97:115, bet. 1997/98:TU3, rskr. 1997/98:10) har trafikhuvud- männen fått förutsättningar att snabbt ta ytterligare steg i riktning mot en fullständig anpassning av den lokala och regionala kollektivtrafiken till funktionshindrades behov. Besluten inkluderar statliga bidrag inom en ram på för perioden 2002. Enligt beslutet skall även en ny myndighet, Rikstrafiken, inrättas för att utveckla den interregionala kollektivtrafiken. Även ett nytt råd knyts till regeringen för att belysa olika jämställdhetsfrågor i transport- och kommunikationspolitiken. Fördelning av resurser och tillgänglighet för olika befolkningsgrupper är viktiga frågor för detta råd att belysa. Åtgärd K 97:5 Främja utvecklingen och användningen av informationsteknik och transportinformatik fick i uppdrag att planera och genomföra ett program för väginformatik. Informationsteknik inom transportsektorn kan medföra ett effektivare utnyttjande av transportsystemet, vilket i sin tur innebär ökad framkomlighet, förbättrad trafiksäkerhet och minskade miljöstörningar. avser att slutredovisa uppdraget . Åtgärd K 97:6 Ytterligare differentiera flygets landningsavgifter med avseende på buller och utsläpp till luft har infört ett system med kolväte- och kväveutsläppsrelaterade landningsavgifter från . ökades differentieringsgraden avseende buller. Ett nytt system för bullerklassificering skall utarbetas . Åtgärd K 97:7 Vidta bullerskyddsåtgärder i bostäder vid flygplatser Regeringen har uppdragit åt bl.a. att senast genomföra den första etappen av åtgärdsprogrammet mot buller i befintlig bebyggelse. Därutöver skall bl.a. redovisa vilka ytterligare åtgärder som kan genomföras 2007 i avsikt att påskynda arbetet med att uppfylla de riktvärden för buller som har godkänt. Kostnaden för den första etappen har för del beräknats uppgå till ca . Åtgärd K 97:8 Miljödifferentiera sjöfartsavgifter för att minska sjöfartens utsläpp Miljödifferentierade sjöfartsavgifter introducerades . har drygt 1000 fartyg ansökt om certifikat som visar att man använder lågsvavligt bränsle. Regeringen avser att uppdra åt att utvärdera miljödifferentieringen och att komma med eventuella förslag till förbättringar. föreslagna nya åtgärder Åtgärd K 98:1 Utarbeta miljö- och trafiksäkerhetsprogram I det transportpolitiska beslutet redovisas ett nytt övergripande transportpolitiskt mål och fem delmål, bl.a. för en god miljö och säker trafik. Vidare redovisar regeringen strategier för hur ett ekologiskt hållbart och säkert transportsystem skall kunna uppnås. Det är av stor vikt att arbetet för en säker trafik och god miljö samordnas, dels för att utnyttja de samordnings- och effektivitetsvinster som i många fall finns mellan de två verksamhetsgrenarna, dels för att motverka eventuella målkonflikter. Regeringen har givit i uppdrag att i samråd med , och , utarbeta en nationell miljö- och trafiksäkerhetsstrategi för vägtransportsystemet fram . Uppdraget skall redovisas till regeringen . Åtgärd K 98:2 Översyn av möjligheterna att införa miljöstyrande vägavgifter. En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att lämna förslag till en lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter i tätort. Utredaren skall med utgångspunkt från målet att avgiftssystemet skall styra vägtrafiken till gagn för miljö och framkomlighet analysera de konstitutionella förutsättningarna för ett miljöstyrande vägavgiftssystem, lämna förslag till en generell lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter och lämna förslag till hur den generella lagstiftningen kan kompletteras med särskilda regler för miljöstyrande vägavgifter i en enskild ort. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd K 98:3 Utveckla konkreta och uppföljningsbara etappmål för intrångs- och barriäreffekter. Uppföljning av hur strategiska miljöbedömningar använts i infrastrukturplaneringen. I den transportpolitiska propositionen redogör regeringen bl.a. för de strategier som är nödvändiga för att uppnå det transportpolitiska målet om en god miljö. Bland annat fäster regeringen stort avseende vid att arbetet med utveckling av strategiska miljöbedömningar fortsätter. Sådana miljöbedömningar utgör ett viktigt verktyg för uppföljning av regionala och nationella mål i infrastrukturplaneringen. Det samhällsekonomiska synsättet vid planering av åtgärder inom transportsystemet bör omfatta bedömningar av samtliga effekter som har transportpolitisk betydelse. Värderingen av effekter som inte kan vägas in i nyttokostnadskalkyler bör åskådliggöras på annat sätt. Regeringen avser att med utgångspunkt från de vunna erfarenheterna intensifiera insatserna till nästa planeringsomgång inom bl.a. strategiska miljö- bedömningar. Åtgärd K 98:4 Ökade insatser för miljöanpassade transporter I det transportpolitiska beslutet anges att Kommunikationsforsknings- beredningens anslag skall förstärkas med för att möjliggöra fortsatta insatser i form av systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter, forskning om förutsättningarna att ställa om transporter och kommunikationer till en bättre hushållning med energi- och naturresurser samt uppföljning av erfarenheterna från de pilotprojekt som beredningen medfinansierar. Åtgärd K 98:5. Ett samordnat och effektivt godstransportsystem. I det transportpolitiska beslutet redogör regeringen för sin syn på godstransportfrågorna. Regeringen förordar i propositionen att en trafikslagsövergripande godstransportstrategi bör utvecklas och att en särskild godstransportdelegation (dir. 1998:51) därför skall inrättas. Delegationens uppgift skall vara att öka samverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statens roll i detta system. Delegationen skall följa utvecklingen på godsområdet samt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och ekologiskt hållbart. Uppdraget skall vara avslutat . Åtgärd K 98:6 Genomförande av EU-strategin från toppmötet i inom transportsektorn Vid toppmötet i , enades kring slutsatser om att miljöhänsyn bör integreras i unionens samtliga verksamhetsområden. Efterföljande dag hölls ett gemensamt transport- och miljöråd där man enades om gemensamma slutsatser från det informella gemensamma transport/miljömötet i . Att miljöfrågorna integreras i transportpolitiken och att representanter för miljöministerier och transportministerier deltagit i att ta fram gemensamma slutsatser är att betrakta som en framgång. I slutsatserna slår man fast konceptet om hållbara miljöhänsyn i transportpolitiken. Medlemsstaterna uppmanas bl.a. genomföra nationella och lokala strategier för att komma till rätta med miljöproblemen som orsakas av transporter. Kommissionen skall enligt slutsatserna genomföra vissa preciserade åtgärder och i övrigt arbeta med att utforma strategier för att åstadkomma ett hållbart transportsystem. Rådet åtar sig att på olika sätt fortsätta arbetet med att införa hållbara miljöhänsyn i transportpolitiken. Rådet skall lämna lägesrapport till toppmötet i om sitt arbete. 4.6 verksamhetsområde Inom verksamhetsområde läggs tonvikten bl.a. på skatter och utveckling av miljöräkenskaper. Skatter kan i många fall utgöra kostnadseffektiva instrument för att bidra till en hållbar utveckling. För att nå en ökad förståelse av vad som krävs för en hållbar utveckling kan arbetet med miljöräkenskaper, där både utsläpp och naturresurser beaktas, vara värdefullt. Åtgärden om att miljöanpassa offentlig upphandling som angavs i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet beskrivs under verksamhetsområde. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd Fi 97:1 Ändra i verksförordningen (1995:1322) så att det i den ställs krav på hänsyn till ekologiskt hållbar utveckling. Åtgärden är genomförd. 7 § verksförordningen (1995:1322) har ändrats så att myndighetens chef skall beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller en ekologiskt hållbar utveckling. Myndighetens chef ansvarar enligt 6 § samma förordning för myndighetens verksamhet. Åtgärd Fi 97:2 och 3 Successivt öka skattesystemets miljöstyrande effekt. Ekonomiska styrmedel ses över. Områden som analyseras är bl.a. vägskatterna och energiområdet. har lämnat delbetänkandet Bilen, miljön och säkerheten (SOU 1997:126). Utredningen har fått tilläggsdirektiv (dir. 1998:7) och utredningstiden har förlängts till . En översyn av energibeskattningen pågår och beräknas vara färdig /99. Innan en proposition om avfallsskatt kan överlämnas till skall förslaget godkännas av , som granskar om förslaget är förenligt med statsstödsreglerna i artikel 92 94 i . Regeringsbeslut om anmälan till kommissionen fattades . En lag om skatt på avfall beräknas kunna träda i kraft . Åtgärd Fi 97:4 Fortsätta utveckla och använda miljöräkenskaper. Bland annat använda miljöräkenskaper i . Arbete med miljöräkenskaper pågår vid , och . De tre myndigheterna har ett nära samarbete och presenterar resultaten i en gemensam rapportserie. Arbetet skall vidga förståelsen för sambandet mellan ekonomi och miljö genom att miljöstatistik utformas så att den kan hänföras till olika verksamheter (i enlighet med Nationalräkenskapernas uppbyggnad) och genom att indikatorer för hållbar utveckling tas fram. Miljöräkenskaperna kommer att utgöra en grund i en miljöbilaga i Lång- tidsutredningen . har utkommit med jämna mellanrum . Utredningen utarbetas vid utan fastställda direktiv från regeringen. Syftet är att ta fram ett underlag för ekonomisk politik genom att göra en bred genomgång av den svenska ekonomins struktur, problem och möjligheter. En av uppgifterna är att göra makroekonomiska bedömningar av utvecklingen på . Åtgärd Fi 97:5 Beakta miljöhänsyn vid placering av medel inom Allmänna Pensionsfonden och premiereservsystemet utan att göra avkall på de försäkrades intresse av god avkastning. När sjätte fondstyrelsen inom Allmänna pensionsfonden infördes konstaterade regeringen att miljöargument i allt större utsträckning blir en konkurrensfaktor för företagen. Regeringen fann därför att det inom ramen för de grundläggande kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning bör vara väl motiverat för sjätte fondstyrelsen, liksom för övriga fondstyrelser inom Allmänna pensionsfonden, att ta miljörelaterade hänsyn vid sina placeringar. har beslutat om ett reformerat system för inkomstgrundad ålderspension (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13). Som en del i den reformerade allmänna ålderspensioneringen finns bl.a. ett premiereservsystem. I detta system skall medel motsvarande intjänade pensionsrätter förvaltas i fristående värdepappersfonder, som väljs av de försäkrade. För sådana försäkrade som inte gör något eget val skall medlen förvaltas i en ny sjunde AP-fondstyrelse. En fempartigrupp har inlett överläggningar om AP-fondens framtida placeringsregler i ljuset av pensionsreformen. Ett ställningstagande eftersträvas med sikte på att genomföra nya regler som träder i kraft . De försäkrades intresse av långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning är ett grundläggande krav i Premiesparfonden. Utan att åsidosätta dessa primära krav bör även strävanden efter en ekologiskt hållbar utveckling kunna beaktas i placeringsverksamheten. Åtgärd Fi 97:6 Ekologiskt hållbar inriktning vid förvaltning av statliga fastigheter förvaltar lokaler och har upprättat en miljöledningsplan som beskriver det långsiktiga miljöarbetet inom verket. Planens uppläggning ansluter till det internationella miljöledningssystemet ISO 14001. 4.7 verksamhetsområde Utbildning som ger kunskaper i meningen fakta, färdighet, förståelse och förtrogenhet är avgörande för att främja hållbar utveckling och förbättra människors förmåga att lösa miljö- och utvecklingsfrågor. Utbildnings- departementet verkar bl.a. för att stärka miljöundervisningens roll i skolan genom att skapa utrymme för undervisning om miljö och livsstilsfrågor. Genom ett förändrat och gränsöverskridande arbetssätt kan miljöfrågorna komma in i alla skolans ämnen. är en av de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Högskolan har också en betydelsefull roll genom att erbjuda kvalificerad utbildning och utföra forskning. Även folkbildningsinsatser är viktiga för att med bredd nå ut med kunskap som är nödvändig för omställningsarbetet. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd U 97:1 Införa miljöskolor Regeringen har utfärdat en förordning om utmärkelsen (SKOLFS1998:122). Enligt förordningen får tilldela förskolor, skolor inom det offentliga skolväsendet samt fristående skolor och riksinternatskolor utmärkelsen . För att få utmärkelsen krävs att elever och personal i skolan gemensamt arbetar för att undervisningen och verksamhet i övrigt skall vara inriktad mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Skolan skall också arbeta för att alla individer i skolan kommer till insikt om vikten av en god arbetsmiljö samt hälso- och friskvård. Skolan skall vidare uppfylla de ytterligare villkor i fråga om verksamhet, arbetsmiljö, hälsoarbete och fysisk miljö som föreskriver för varje skolform. Underlag för kriterierna för Miljöskolor har utarbetats av enligt ett regeringsuppdrag som redovisades . Det skall vara frivilligt att arbeta för utmärkelsen. Målet är dock att den övervägande majoriteten av alla skolor i skall uppfylla kriterierna och få kallas miljöskolor. Åtgärd U 97:2 Förstärka miljöundervisningen på gymnasieskolan bl.a. genom ett nytt tekniskt program och flexiblare ämnesstruktur Inom har en arbetsgrupp utarbetat ett förslag om en fortsatt utveckling av gymnasieskolan. Arbetsgruppen har lämnat rapporten i ständig utveckling (Ds 1997:78). Propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) bygger huvudsakligen på förslagen i rapporten och innehåller förslag bl.a. om införande av ett tekniskt program som syftar till att bredda utbudet inom den naturvetenskapliga och tekniska sektorn t.ex. områden som data, miljö, biokemi och elektronik. Regeringen har utfärdat förordning (1998:974) om försöksverksamhet i gymnasieskolan med ett nytt nationellt program, teknikprogrammet. Vad gäller frågan om kärnämnenas innehåll och struktur behöver ytterligare beredning ske. Därför lämnas inget genomgripande förändringsförslag utöver det att ämnet Idrott och hälsa utökas på alla program. Detta ämne skall bl.a. ge eleverna kunskaper om hur den egna kroppen fungerar och öka medvetenheten om livsstilens betydelse för hälsa och miljö. Åtgärd U 97:3 Underlätta för kompetensutveckling av lärare inom miljö, natur och teknik Ökningen av det allmänna statsbidraget till kommunerna underlättar för kommunerna att satsa på kompetensutveckling av lärare inom miljö, natur och teknik. har givits i uppdrag att bedöma om och hur kommunerna fullgör sin uppgift att tillse att fortbildning planeras och anordnas för lärare. Uppdraget skall redovisas . Åtgärd U 97:4 Beakta ekologisk hållbarhet i det reformarbete som pågår för att integrera verksamheterna i förskola och skola. Miljöperspektivet är ett av de fyra perspektiv som skall genomsyra undervisningen i skolan enligt den nuvarande läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94). Regeringen har, i enlighet med förslagen i prop. 1997/98:94, bet. 1997/98:UbU18, rskr. 1997/98:2360 beslutat ändring av Lpo94 till att även omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. I samband därmed har under skolans uppdrag understru- kits att genom ett miljöperspektiv får eleverna möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. I propositionen Läroplan för förskolan (prop. 1997/98:93) strök regeringen under förskolans roll när det gäller grundläggande kunskaper om naturen och barns förståelse för allt liv. Regeringen har därefter fastställt en läroplan för förskolan (Lpfö98) där förskolans uppgift anges vara bl.a. att lägga stor vikt vid miljö- och naturvårdsfrågor. Ett ekologiskt förhållningssätt och en positiv framtidstro skall prägla förskolans verksamhet. Förskolan skall medverka till att barnen tillägnar sig ett varsamt förhållningssätt till natur och samhälle och förstår sin delaktighet i naturens kretslopp. Verksamheten skall hjälpa barnen att förstå hur vardagsliv och arbete kan utformas så att det bidrar till en bättre miljö både i nutid och . Den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och förstå de värden som ligger i kulturens mångfald. Stor vikt bör läggas på att ge barnen positiva förebilder och exempel på hur de själva kan påverka miljöfrågorna. Åtgärd U 97:5 Påbörja arbetet vid universitet och högskolor med att införa miljöledningssystem Lunds och ingick 1997 som pilotmyndigheter i projektet att införa miljöledningssystem i statlig förvaltning. Ytterligare åtta universitet/högskolor samt har anslutit sig . Åtgärd U 97:6 Ha som mål vid universitet och högskolor att miljö- och resursfrågorna behandlas i utbildningarna i sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildningen förbereder för I Budgetpropositionen framhålls att universitet och högskolor bör ha som mål att behandla miljöfrågorna i sina utbildningar i sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildningen förbereder för. betonas den långt gångna decentraliseringen inom den högre utbildningen, vilken är än mer markerad inom forskningen. Integreringen av miljöhänsyn och resurshushållning i universitetens och högskolornas verksamhet bör därför inte i första hand ske genom utfärdande av lagar och förordningar utan bäras upp och drivas framåt av lärosätets studenter, lärare, forskare och anställda. Vidare ges i propositionen en rad exempel på inledda eller planerade verksamheter med sådan inriktning. Regeringen förutser att införande av miljöledningssystem vid högskolorna, som även innefattar i vad mån de olika utbildningarna beaktar hållbar utveckling, kommer att fästa fokus på och medföra en positiv utveckling i detta avseende. föreslagna nya åtgärder Åtgärd U 98:1 Identifiera forskningsbehov utgående från de åtgärder som krävs för omställningen mot en hållbar utveckling Regeringen har uppdragit åt att, i samverkan med , utveckla och konkretisera det svenska programmet för forskning till stöd för en hållbar utveckling. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Åtgärd U 98:2 Fortsätta arbetet med att ge miljöforskning en viktig roll inom EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling verkar för att miljöforskning och stöd för en hållbar utveckling skall ges en ökad betydelse i EU:s femte ramprogram för forskning och utveckling.