prop · GM03125 · 1999-01-01 00:00:00 — Föreningen integrering för ungdomar med och utan funktionshinder för år 1 av 2 Under har föreningen genomfört sommarläger samt konfirma- tionsundervisning gemensamma för ungdomar med och utan utvecklings- störning. Man har också verksamhet för båda dessa målgrupper under terminerna, två kvällar/vecka samt ledarutbildning. Föreningens arbete är mycket uppskattat men föreningen vill nu mer systematiskt undersöka bl.a. hur dessa gemensamma aktiviteter påverkar ungdomarna och om man kan överföra arbetsmetoderna till andra om- råden för att bl.a. kunna förbättra attityderna till personer med funktions- hinder. Kontaktperson: , tel. Grosshandlare . Ågrens Donationsfond Regionalt samverkansprojekt i En förstudie till ett projekt som i ett första steg går ut på att på olika sätt sammanföra alla de världar som en person (i första hand med ovanliga funktionshinder) med livslånga funktionshinder är beroende av och som finns representerade inom regionen; Barnsjukhus, Primärvård, Försäk- ringskassa, , Grundskola, socialtjänst, LSS-team, m.fl. Erfarenheter från tidigare genomförda utvecklingsprojekt och från Familjeveckor skall tas tillvara liksom naturligtvis föräldrars ocgh funktionshindrades synpunkter och erfarenheter. I det första steget formuleras tydligt mål och metoder för det stora projektet som skall genomsyras av synsättet Ett helt livsperspektiv från födseln till åldrandet. Kontaktperson: , tel. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Förstudie för att bygga upp ett projekt om Handikapp och sexualitet samlevnad Området handikapp och sexualitet är ofta tabubelagt. Trots tidigare genomförd utvecklingsverksamhet söker funktionshindrade, deras föräld- rar och olika personalgrupper söker ofta förgäves efter kunskap. Sam- arbetsorganet skall genomföra en förstudie för att se om och hur man kan tillskapa någon form av Knutpunkt ett kompetenscenter som skall vara tillgängligt för alla som söker information och kunskap. Kontaktperson: , tel. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projekt om att lära handikapprörelsen att söka och utnyttja medel från EU för år 1 av 2 Samarbetsorganet har haft kontakter med EU-programkontoret och ge- nomfört en egen Work-shop kring en särskild ansökningsomgång från riktad till handikappsektorn. På begäran av EDF () har Samarbetsorganet gjort en enkel under- sökning byggd på offentligt material om svenska handikapporganisatio- ners andel av ansökningar om EU-medel och deras framgång när det gäller att få ansökningarna beviljade. Resultatet är nedslående. Orsakerna till dessa resultat kan enligt Samarbetsorganet vara okunskap om EU- terminologi, -byråkrati och de korta tidsramarna samt dåliga kunskaper om nätverk, partnerskap m.m. Samarbetsorganet vill kartlägga alla program, projekt och fonder som kan vara av in- tresse för handikapprörelsen och därifrån utarbeta en handbok om att söka medel från EU, utveckla mallar och manualer för hur man söker, framställa ett kalendarium vad gäller ansökningstillfällen och modeller för hur man skaffar sig samarbetspartners i andra länder. Därefter vill samarbetsorganet bygga upp ett nätverk av kontaktpersoner i förbund, samarbetsorgan i län och kommuner och ge dessa en grundutbildning och en kunskap om hur man söker medel ur EU. Vidare vill man anordna er- farenhetsutbyte och seminarier kring ansökningsförfarande och resutaten av beviljade ansökningar. Kontaktperson: , tel. Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO) Projektet ikapp för år 2 av 3 Inom HSO finns 29 medlemstidningar av varierande storlek. De flesta produceras med små resurser av en ensam redaktör. 2-3 förbund satsar mer på sina tidningar och har flera journalister anställda. De större för- bunden använder sig också av frilansande journalister. I de mindre för- bunden görs tidningarna av medlemmarna själva eller av en anställd på kansliet. Trots att den samlade upplagan bör vara ca 400 000 exemplar finns inget organiserat gemensamt informationsflöde för frågor som rör människor med funktionshinder. Det leder till dubbelarbete och det finns vissa komplexa frågor som den ensamme redaktören aldrig hinner studera på djupet. Många svåra frågor bevakas inte. Nationella och internationella nyhetsbyråer bevakar inte samhället ur funktionshindrades perspektiv och därför vill man pröva en egen nyhetsbyrå. . Huvudämnen för en sådan nyhetsbyrå är rikspolitiken och EU. Nyhetsbyrån skulle också vara till gagn för klient- och patientorganisationer. och organisationer skall kunna abonnera på nyhetsbyråns material. Man vill utveckla denna verksamhet och räknar med att sedan kunna finansiera verksamheten genom att sälja artiklar och annat material. Materialet skall distribueras via post, fax, diskett och elektroniskt. Kontaktperson: , tel. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i kommun Full delaktighet i samhället Handikappföreningarna vill genom information och utbildning till samt- liga anställda i offentlig och privat verksamhet ge kunskap om funktions- hindrade personers rättigheter, behov och möjligheter. Arbetet skall in- ledas med en aktivitetsvecka med föreläsningar och seminarier som också skall ge underlag till det fortsatta arbetet. Kontaktperson: , tel. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i län Projektet på brukarnas villkor för år 1 av 3 skall tillsammans med Riksförbun- det för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), Riksför- bundet för mag- och tarmsjuka (RMT), Neurologiskt () och (RfCF) genomföra ett projekt om LSS på brukarnas villkor. Uppföljningar av lagen som gjorts av såväl som olika handikapporganisationer har visat på brister i stödet när den gäller den nytillkomna persongruppen. Insatserna utformas inte på ett sådant sätt att de tillgodoser de behov som personer inom personkrets grupp 3 har. I denna grupp ingår t.ex. döv- blinda, personer med cystisk fibros, med svåra mag-tarmsjukdomar och personer med svåra rörelsehinder Bristerna i stödet kan dels förklaras av att myndigheterna inte känner till och därför inte kan utforma de sär- skilda insatserna så att de tillgodoser behoven, dels av att de enskilda personerna inte känner till vilka insatser man kan få. Inom län sker dessutom stora förändringar genom sammanslagning av sjukvård och myndigheter för anpassning till det nya storlänet. Detta innebär både de- centralisering och förändrade huvudmannskap vilket kräver nya arbets- metoder och samverkansstrukturer. Förbunden vill därför utveckla sam- verkan kring LSS genom inrättande av kommunala samverkansgrupper, där handikapprepresentanter, brukare och politiker tillsammans skall diskutera LSS-frågor och kvalitetsutveckling, utveckla LSS-insatsen råd- givning och annat personligt stöd, speciellt för små och mindre kända handikappgrupper. Vidare skall man i samverkan med kommunerna ta fram modeller för uppsökande verksamhet och information samt utveckla modeller för individuella planer. Kontaktperson: , tel. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i Information om Handikapp-Handikapprörelsen-Kommun-HSO för år 2 av 2 Samarbetsorganet skall tillsammans med medlemsföreningarna samman- ställa en databaserad skärmutställning som ger kunskap om respektive handikappförening, information om handikappens effekter, föreningarnas program och aktiviteter m.m. Utställningen skall cirkulera hos Med- och syftar till att ge representanterna i de nämnda anknutna råden ökad kunskap om handikappen och före- ningarna. Kontaktperson: , tel. () Urval ur handikapprörelsens historia, tilläggsanslag Utveckling av handikappverksamhet kräver kunskap om insatser i det förflutna. Föreningen skall sammanställa artiklar ur bokserien Handi- kapprörelsens historia till en skrift på olika media, som tillsammans med studiehandledning skall användas för utbildning av vård- och social- tjänstpersonal samt inom handikapprörelsen. Kontaktperson: , tel. Handikappombudsmannen om psykiska funktionshinder (PSYKEkampanjen) 6 865 000 för år 1 och 2 En kampanj som drivs tillsamman med Mental Hälsa och för att söka medverka till en attitydförändring till människor med psykiska funktionshinder. Det handlar bl. a. om att avdramatisera det dramatiska. Kampanjen förbereds genom länsupptakter och kontakter med olika samarbetspartners. Kultur i olika former blir ett vilktigt medel att nå ut: böcker, föredrag, utställningar, film, teater, musik. Kampanjen vänder sig till alla ; psykiskt funktionshindrade, deras anhöriga, allmänhet, olika personalgrupper och kampanjen har ett mycket starkt brukarperspektiv. Kontaktperson: , tel. för stomiopererade Samverkansutbildning patientorganisationen för år 1 av 2 Förbundet har ca 6 500 medlemmar. opereras ca 3000 personer, 1000 av dessa beräknas få en permanent stomi. Att få en stomi innebär att livssituationen förändras och det är viktigt att den opererade förutom information från sjukvården, kan få träffa personer som redan lever med stomi. Föreningen skall genomföra tre regionala konferenser, gemensamma för medlemmar och vårdpersonal, för att ut- veckla samverkansformer och nätverk som innebär att patientorganisatio- nen blir en naturlig del av rehabiliteringen. Kontaktperson: , tel. om dyslexi Fonden har -98 genomfört en film- och teaterföreställ- ningsturné i ett 30-tal högstadie- och gymnasieskolor i , och . Turnén har fungerat mycket bra, publikreaktioner- na har varit starka och efterfrågan är stor. För att göra det möjligt för fler skolor i hela landet att ta del av innehållet vill man omvandla föreställ- ningen till en film. Kontaktperson: , tel. (Riks-IFS) Förbundets interna, lokala och regionala arbete inom kampanjen för år 1 av 2 Stödet avser kostnaderna för utbildning av kampanjledare, resor, aktivi- teer, informationsmaterial och kampanjsekteterare under kam- panjen. (Riks-IFS) Projektet föräldraprogram för år 1 av 2 Barn till psykiskt sjuka har börjat kallas de osynliga barnen därför att de ofta inte blir sedda i sin utsatta situation. Barn till psy- kiskt sjuka är en riskgrupp för att själva insjukna i psykisk sjukdom men det är framför allt psykosociala faktorer som avgör om sjukdomen ut- vecklas. Det är därför nödvändigt att finna metoder för att stötta dessa barn. Förbundet har med stöd av stimulanspengar för att utveckla anhörigstöd bedrivit projektet , en gruppverksamhet för barn som har en förälder som är psykiskt sjuk. Genom denna verksamhet har barnen fått kunskap om psykisk sjukdom och lärt sig hantera situatio- nen bättre och mera se till sina egna behov. Under försöksverksamheten har också framkommit behov av ett program för att stötta den förälder som inte är sjuk och som ju har en mycket svår situation och problem att orka vara förälder fullt ut. I detta projekt vill Riks-IFS alltså utveckla och genomföra ett föräldraprogram som i första hand skall rikta sig till föräldrar/vårdnadshavare där en förälder är psykiskt sjuk. Framför allt vänder man sig till föräldrar vars barn deltagit i projektet . Kontaktperson: , tel. för Schizofreni (IFS) i Projektet av psykiatrisk vård Föreningen och förbundet skall pröva en metod för brukarmedverkan som prövats inom psykiatrisk vård i andra länder. Modellen har i provats inom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda genom den s.k. BUKU (Brukarstyrd Utvärdering och KvalitetsUtveckling)-modellen. Ett team bestående av brukare, anhöriga och personal tillsammans med en teamledare följer brukarens dag på enheten och intervjur dem, anhöriga och andra viktiga personer. Granskningen kan också innefatta skriftligt material och andra arbetsrutiner som direkt berör brukaren. Revisionens innehåll bygger på en i förväg upprättad checklista. I projektlednings- gruppen skall ingå representanter från IFS och andra brukarorganisatio- ner, (som planeras att anlitas för det praktiska genomförandet), Psykosvårdkedjan och FoU-enheten vid Psy- kiatrin, i . Teamen med brukare, an- höriga och personal utbildas i ämnen som människosyn/etik, lagar, orga- nisation, kvalitetsbegrepp, samverkan, utvärderingsmetoder, intervjume- toder, och rapportskrivning. Kontaktperson: , tel. Intressegruppen för Assistansberättigade (IFA) Projekt för år 2 av 3 Intressegruppen (en ideell förening) vänder sig i projektet till assistans- användare och anordnare (de senare mot avgift) i hela landet för att sti- mulera enskilda användare att använda brukarstyrd personlig assistans. Projektet syftar till att genom brukarstöd, information, utbildning och praktisk hjälp bistå enskilda för att uppnå bra assistanslösningar som en drivkraft till frigörelse och självförverkligande och att verka för att per- sonlig assistans kan förbli fri från inflytande, beroende och påverkan av ett vård och behandlingstänkande. Man upprättar ett resurscenter varifrån man skall kunna få brukarstöd till enskilda (rådgivning om rättigheter, i myndighetskontakter, i sociala frågeställningar och i identitets- och per- sonlighetsstärkande syfte). Man vill också bygga upp juridisk service för att kunna följa och påverka lagstiftningens tillämpning och praxis. Utar- beta informationsmaterial och ge kurser för att öka enskildas kunskap om deras lagliga rättigheter och bidra till ökad kunskap och intresse i jurist- kretsar och bland politiker och myndigheter. Genom ett 020-nummer vill man underlätta kontakten med resurscentret. Sökanden räknar med att verksamheten skall kunna vara helt självfinansierad genom köp av tjänster från kommuner m.fl. Kontaktperson: , tel. i Ett socialpsykiatriskt i för år 1 av 3 Det krävs nya arbets- och synsätt vad gäller stöd, service och vård för personer med psykiska funktionshinder för att psykiatrireformens inten- tioner skall förverkligas. S.k. Socialpsykiatri är ett tvärvetenskapligt och tvärprofessionellt område där även frivilliginsatser och anhöriga ingår. Det krävs dock kontinuerlig kunskaps- och metodutveckling hos alla ak- törer. Berörda parter i , såväl brukarorganisationer, kommu- ner, landsting som forskningsansvariga vill nu starta ett Socialpsykiat- riskt med syfte att - utveckla och förbättra insatser för psykiskt funktionshindrade och deras anhöriga och att utöka brukarnas delaktighet i verksamhet och planering - att stimulera anställda och brukare till egna forsknings- och utvärde- ringsansträngningar, att ge kompetent stöd i arbetets alla faser, att er- bjuda kanaler för återföring av resultat såväl lokalt som i ett läns- och nationellt perspektiv och att ge adekvat grundläggande utbildning och - att arbeta med en konsekvent tillämpad fältforskningsmodell där alla berörda stimuleras till att under handledning själva ta aktiv del av ar- betet. Kontaktperson: , tel. Länsbiblioteket i Dyslexiprojekt i för år 3 av 3 Ett treårigt projekt med syfte att nå ut till dyslektiker i , både barn och vuxna, via "förmedlare" som bibliotekarier, lärare och arbets- förmedlare. Projektet bedrivs tillsammans med och skrivsvårigheter och Hem och Skola i . Talböcker, böcker, band och annan litteratur ställs till förfogande på arbetförmedlingar, Kom-Vux, folkhögskolor och fängelsebibliotek för att dyslektiker skall kunna lästräna. I projektet ingår även att prova datoranpassade program på biblioteken och CD-romskivor. Barn- och ungdomsdelen går ut på att ge elever, föräldrar och lärare kunskap om dyslexi och om att det finns talböcker m.m. och att biblioteken kan vara ett stöd i lästräningen. Under det tredje året fortsätter arbetet med uppföljningsträffar med lärare från grundskola, gymnasium, Kom-Vux och folkhögskolor, seminarium till- sammans med i (har genomförts i ), bokprat med föräldrar och elever, fortsatt samarbete med Metalls läsprojekt m.m. Kontaktperson: , tel. , Förstudie Pedagogisk Hörselvård för vuxna barndomsdöva Den hörselrehabilitering/habilitering som har utvecklats i , har framför allt riktat sig till personer som drabbats av hörselskada eller dövhet i vuxen ålder och som har svenska som sitt första språk. I ett fåtal län erbjuds habiliteringsinsatser till gruppen vuxna barndomsdöva med teckenspråk som första språk. Gemensamt för denna grupp är bristen på information av olika slag, man får inte tillgång till den service man har rätt till. Pedagogiska hörselvården i skall tillllsammans med göra en förstudie för att sedan genomföra ett tvåårigt projekt med syfte att i ett regionalt samarbete kunna ge alla, oavsett ålder, grad av hörselnedsättning, när i livet skadan inträffat, språktillhörighet m.m. tillgång till individuellt anpassad habilitering/ rehabilitering och att vuxna barndomsdöva skall kunna få kommunicera med Pedagogiska hörselvården på sitt första språk teckenspråket. Kontaktperson: , tel. Neurologiskt () Bygg klokt ett projekt om fysisk tillgänglighet för år 2 av 3 Ett projekt som bedrivs av Neurologiskt , , och Ungdomar, , och . För samtliga dessa förbund är tillgängligheten i den fysiska miljön av centralt intresse för att medlemmarna efter fritt val, med bevarad integritet och under värdiga former skall kunna delta i samhällslivet. har förändrats, byggarna skall anlita kvalitetsansvariga som skall se till att lagens krav på kvalitet och funktion fylls. Förbunden vill nu höja kunskapen hos sina lokala föreningar för att dessa skall kunna bevaka att samhällsplanering och byggande motsvarar funktionshindrades behov. Förbunden bygger upp en gemensam enhet med tillgång till en teknisk expert i byggnadsfrågor, en handläggare och viss sekreterarresurs. Enheten skall kartlägga pågående utredningsarbete och tänkbara förändringar inom samhällsplanering och byggande i men också bevakning av arbete inom EU som kan påverka den fysiska tillgängligheten i . Resultatet av kartläggningsarbetet skall fungera som en informationsbas för det fortsatta arbetet. Den andra huvuduppgiften för enheten blir att utforma studiematerial för studiecirklar och kurser. Materialet skall ge medlemmarna information och kunskap om aktuell lagstiftning och tillämpningsföreskrifter liksom om olika slag av praktiska lösningar av tillgänglighetsproblemen. Den tredje uppgiften blir att forma en strategi för tillgänglighet nationellt och i ett EU-perspektiv. I arbetet ingår seminarier med arkitekter, sakkunniga kvalitetsbedömare och andra verksamma inom byggande och planering. skall man försöka finna lösningar på hur enheten skall finansieras efter de tre för- söksåren. Kontaktperson: , tel. Neurologiskt () Projektet S som i Skolios har upphört och medlemmarna tillhör nu NHR. Inför detta arbete genomfördes med stöd ur fonden ett introduktionspro- gram och man har framställt en informationsfolder och en mer fördju- pad skrift som distribuerats till bl.a. skolsköterskemottagningarna. NHR vill nu göra en videofilm som kan visa vad skolios faktiskt är och hur livet kan kompliceras för unga människor men också visa att det är möj- ligt att leva bra med den och därmed kunna avdramatisera sjukdomen och behandlingen. Genom filmen kan man också visa på vikten av att tidigt upptäcka skoliosen och påbörja behandlingen. Filmen skall också visas genom Utbildningsradion. Kontaktperson: , tel. Prostatabröderna med prostatacancer skall kopiera och distribuera en film om smärta som skall föras ut till bl.a. läkare och annan vårdper- sonal. Kontaktperson: , tel. för döva homo- och bisexuella Projektet homo- och bisexuellas livssituation i Föreningen vet att det finns många döva som är homo- och bisexuella som lever ett dubbelliv med ständig rädsla att bli avslöjad. Föreningen vill göra en undersökning för att utifrån en beskrivning av livssituationen kunna finna metoder för en mer humanitär och accepterande värld. Före- ningen kommer att samarbeta med RFSL för att kunna se likheter och skillnader mellan hörande och icke hörande döva och bisexuella perso- ner. Kontaktperson: , tel. egen kraft för år 2 av 2 Förbundet prövar tillsammans med Reumatikerdistriktet i och Reumatologen i om självhjälpsgrupper/studiecirklar kan förbättra livet för reumatiker med olika former och grader av reumatiska sjukdo- mar. Blivande gruppledare skall utbildas/tränas genom en psykosocial resurs från Reumatologen. Man vill genom detta projekt också få bättre samarbete mellan föreningen och reumatologen. Kontaktperson: , tel. stärka patientens ställning i vården för år 2 av 3 Om patienter skall ha möjlighet att agera och bemötas som en aktiv part i vården krävs stora utbildningssatsningar till både patienter och vårdper- sonal. , () och Riks- () som tillsammans representerar närmare 100 000 medlemmar med kroniska sjukdomar skall genom detta projekt utbilda och informera sina medlemmar. Projektet skall om möjligt genomföras parallellt med motsvarande utbildnings- och informationsinsatser inom vården. Informations- och utbildningsinsatserna går ut på att öka patienternas medvetenhet om vikten av kunskap och aktivt deltagande i behandlingen, att öka patienters möjligheter att aktivt delta i beslut rörande den egna behandlingen, att stärka patientens position och möjlighet att agera som aktiv part och att bidra till ett effektivare vårdutnyttjande i hela vårdkedjan. påbörjas utvecklandet av utbildningsmaterial, studiehandledning m.m., marknadsföring av utbildningarna och etablerandet av fungerande studie/arbetsformer. Man vill nu pröva utbildningen i , och . Därefter skall utbildningen föras ut och genomföras i hela landet Kontaktperson: , tel. , hörselskadade och språkstörda barn (DHB) Videofilm Familjer med döva, hörselskadade och språkstörda barn möts ibland med okunnighet och nonchalans när de skulle behöva råd, stöd och hjälp av personal vid barnavårdscentraler, kommun- och landstingspolitiker, för- säkringskassa m.fl. Förbundet har medlemmar som är informatörer, dvs. föräldrar som går ut till olika grupper i samhället för att informera om medlemmarnas situation och behov. Informatörerna har uttryckt behov av verktyg som ger mer än fakta. Man gör därför en videofilm ca med intervjuer med föräldrar från förbundets olika målgrupper. Basen i varje intervju handlar om upptäckten, krisen, fortsättningen och nuläget. Intervjuerna varvas med inspelningar av barn i olika situationer, t.ex. i förskolan, i lek mellan hörande och döv m.m. Kontaktperson: , tel. åt Läkemedelsmissbrukare (RFHL) Samverkansprojekt Den samlade klientrörelsen skall inom ramen för för ökat brukarinflytande inom följa och föra en dialog med . består av Alkohol- problematikers riksorganisation, rättigheter, Länkarna . I projektet ingår även att ge ut- bildning om socialtjänst och ev. ny lagstiftning genom utbildare med klientrörelsebakgrund. Kontaktperson: , tel. () Ungdomsverksamhet för år 2 av 2 Ett projekt .med syfte att utarbeta metoder för att länsföreningarna själva skall kunna ge information och stöd. Syftet är att förbättra de mag- och tarmsjuka ungdomarnas omgivning så att de kan leva ett så aktivt liv som möjligt. Många mag- och tarmsjuka insjuknar i åldern 15 . När sjukdomen debuterar är den mycket vårdkrävande och många ungdomar vistas långa perioder på sjukhus. Det finns minst 400 ungdomar i före- ningen och dessa måste lära sig att leva med sin sjukdom som de skall klara av att studera, arbeta och bilda familj. Ungdomarna i före- ningen har gett tydliga signaler att det finns ett behov av att få möjlighet att stödja varandra och få information om samhällets stödinsatser. ett har man samlat in erfarenheter och utarbetat metoder för hur man skall kunna samarbeta med vården och former för hur ungdomarna skall kunna stödja varandra, år två kommer huvudsakligen att användas till regional försöksverksamhet. Kontaktperson: , tel. (RNj) Konferens om Njursjukvården inför 2000-talet Förbundet skall genomföra en konferens för att skapa nationell enighet om de viktigaste aspekterna på vård av kroniskt njursjuka. Njursjuk- vården har utvecklats mycket positivt i . Tilltagan- de organbrist innebär att färre njurtransplantationer kan genom- föras. Organbristen, tillsammans med att fler patienter har medicinska förutsättningar att klara aktiv uremivård, innebär att behovet av resursut- byggnad inom främst dialysvården kontinuerligt ökar.