prop · GM03121 · 1999-01-01 00:00:00 — Liksom i många andra yrken är det självklart att det måste finnas tid för reflektion och omprövning även i läraryrket. En viktig del av läraryrket är att ta ansvar för sin egen kompe- tensutveckling som arbetsgivaren också förväntas inventera och följa upp behovet av kompetensutveckling. Det framgår av skollagen att kommunerna har ansvar för att kompe- tensutveckling för lärare kommer till stånd och att personal i skolan får del av den. Staten har ett ansvar för att det finns tillgång till kompe- tensutveckling och vidareutbildning av god kvalitet i hela landet. Staten har också ett särskilt ansvar för att det finns tillgång till sådana insatser, som är betingade av centralt beslutade skolreformer, t.ex. införandet av nya läroplaner. disponerade sammanlagt för rektorsutbildning och kompetensutveckling för lärare. Härtill kom vissa medel för kompetensutveckling i samband med reformer. skall inrikta sina insatser mot områden som utifrån verkets samlade kun- skaper och bedömningar kan identifieras som bristområden, problem- områden eller kritiska områden i en reformering, områden som av särskilda skäl bör samordnas nationellt eller områden som lyfts fram särskilt i läroplanerna. Exempel på sådana områden är värdegrunds- frågor, jämställdhet, läs- och skrivsvårigheter, miljökunskap, naturveten- skap och teknik samt initiativ för att stimulera användningen av informationstekniken. Verket har också ett uppdrag att bedöma om och hur kommunerna fullgör sin uppgift att planera och anordna kompe- tensutveckling för lärare. Särskilt skall följa upp och utvärdera kompetensutveckling för lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. Regeringen bedömer att behovet av kompetensutveckling för lärare är stort. Nya läroplaner och kursplaner, ny teknik och nya forskningsrön inom olika ämnen, ny kunskap om barns och ungdomars utveckling, behov och rättigheter skapar ständigt nya behov. Formerna för denna kan variera från poänggivande utbildning i högskolan till möten för reflek- tion, litteraturstudier och diskussion inom arbetslaget på skolan. Erfaren- hetsutbyten och ömsesidiga studiebesök mellan förskola, skola och fri- tidshem, mellan grundskola och särskola samt mellan grund- och gymnasieskola är också verktyg för ökad insikt och kunskapsutveckling. Många kommuner har gjort aktiva insatser för att höja kvaliteten i utbudet av kompetensutveckling för lärare, bl.a. genom att öka sin egen kompetens som beställare. Detta har i sin tur medfört skärpta krav på högskolorna att i konkurrens med varandra erbjuda kompetensutveckling av god kvalitet. Bl.a. har det lett till att uppföljning och utvärdering blivit viktiga inslag för att höja kvaliteten. Positiva erfarenheter från kommuner som inom ramen för skolutvecklingsavtalet utvecklat behovsinventering, planering, genomförande och utvärdering av kompetensutveckling för lärare har presenterats vid konferenser och i skriften Kompetensutveck- ling på nya villkor (1998). Utvärderingar som låtit göra visar dock att kommunerna inte alltid lever upp till sitt åtagande enligt skollagen att ge sin personal förutsättningar för den kompetensutveckling som är nödvändig. Rege- ringen anser att alla kommuner måste ta sitt ansvar när det gäller detta. Förutom det ansvar som kommunerna har för att tillräckliga resurser avsätts, är det också nödvändigt att lärarna själva efterfrågar och genom- går nödvändig kompetensutveckling. Regeringen anser att det behöver tas ett samlat initiativ kring kompe- tensutvecklingen av lärare i alla skolformer. Regeringen ämnar därför inbjuda företrädare för och lärarnas och skolledarnas fackliga organisationer till gemensamma diskussioner bl.a. om ansvars- fördelning, resurser, uppföljning och utvärdering av kompetensutveck- ling. De regionala pedagogiska utvecklingscentrum som byggs upp i anslutning till vissa universitet och högskolor med lärarutbildning runt om i landet har på vissa håll redan fått en central roll för kompetens- utveckling och forskning. Här kan kommuner, högskolan, det lokala näringslivet och andra intressenter bedriva olika typer av utvecklings- projekt och forskningsanknuten kompetensutveckling nära verksamheten. På andra håll har samarbetet mellan avnämare och högskola hindrats av revirdiskussioner och andra hinder för kommunikation. Regeringen anser att det är mycket viktigt att verksamheten vid de regionala pedagogiska utvecklingscentrum, som växer fram, bedrivs i nära samarbete mellan intressenterna. Utvecklingen vid centrumen skall också ingå i diskussio- nen mellan staten och företrädarna för kommuner, lärare och skolledare. Skolan och vuxenutbildningen behöver fler forskarutbildade lärare som genom sina djupa kunskaper kan få ett särskilt ansvar för utveckling av undervisningen. De kan också genom sin vetenskapliga bakgrund och erfarenhet vara ett särskilt stöd i att utveckla metoder för dokumentation, uppföljning och utvärdering av skolverksamheten. Regeringen anser att detta är angeläget och avser att inom ramen för den s.k. avsikts- förklaringen på olika sätt göra insatser som ger lärare ökade möjligheter att delta i forskningsprojekt. 6.5 Att stödja utvecklingen Förutom de olika utvecklingsprojekt som drivs på eget initiativ och med egna resurser i kommuner, förskolor, skolor och vuxenutbildning har centrala organisationer och myndigheter också gjort insatser . Nedan följer ett antal exempel på utvecklingsprojekt som initierats och fått stöd från centralt håll: och lärarorganisationerna driver det s.k. Albatross- projektet, där ett tjugotal skolor utvecklar nya arbetsformer Den gyllene länken är ett liknande stort utvecklingsprojekt på för- skoleområdet, där parterna har ett gemensamt ansvar har stimulerat skolutveckling på skolor inom sju utvalda områden, t.ex. elevinflytande, värdegrundsarbete, målstyrning och internationalisering Genom de s.k. Ylva-pengarna från har 168 skolor fått ett stöd på sammanlagt för att utveckla lärarrollen i samarbete med högskolan Den s.k. vuxenlärarsatsningen är ett initiativ inom vuxenutbildningen, där regeringen avsatt för utvecklingsprojekt har avsatt för stöd bl.a. till uppsökande verksamhet inom de fackliga organisa- tionerna. Syftet är att rekrytera fler kortutbildade till . Det stora intresset för dessa utvecklingsprojekt och den utveckling som pågår lokalt visar på de stora möjligheter som finns att arbeta med för- nyelse och försöksverksamhet. Regeringen ämnar på olika sätt fortsätta att stimulera denna utveckling. Föräldrarnas betydelse för att stödja skolutvecklingen Engagerade vuxna är oerhört viktiga för barns och ungdomars utveck- ling. När barnet finns i förskolan ges naturliga tillfällen till kontakt mellan förskolan och föräldrarna . Om man lyckas bibehålla detta förtroendefulla samarbete genom skolåren får hem och skola möj- ligheter att ta ett gemensamt ansvar. Förutsättningen är naturligtvis att också föräldrarna är beredda att ta detta ansvar och bidra till att det skapas en positiv situation för barnen och ungdomarna i skolan. Det stora flertalet föräldrar vill på olika sätt medverka i och påverka barnens skola, men en del föräldrar kan känna sig främmande för skolans språk och arbetssätt. Erfarenheten visar att ju mer föräldrarna får veta om och diskutera kring skolans mål och arbetsformer, desto mer positiva blir de till skolan och dess utveckling. Ett kontinuerligt och förtroendefullt samarbete mellan skolan och hemmen gagnar inte bara enskilda elever utan bidrar positivt till hela skolans klimat och kvalitet. I en sådan skola känner sig föräldrar välkomna och medverkar på ett naturligt sätt inte bara i traditionella kringaktiviteter utan också i undervisningen. Det finns flera goda exempel på att skolor i områden med många familjer med utländsk bakgrund genom att involvera föräldrarna i undervisningen bidrar till bättre kunskaper i svenska både hos föräldrar och barn. I de flesta fall består kontakten mellan skola och föräldrar av infor- mella kontakter mellan föräldrar och de lärare, som har huvudansvaret för barnets skolgång. Utvecklingssamtalet är det viktigaste inslaget i kontakterna mellan eleven, föräldrarna och skolan. I andra fall kan det handla om olika former av klassombudsarbete, samrådsgrupper, föräldra- råd, ansvarsgrupper eller föräldraföreningar. Olika former av samråds- organ har inrättats i de flesta kommuner. En försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet inleddes och skall avslutas . Dessa styrelser har formell befogenhet att fatta beslut, t.ex. om skolans budget. De utvärderingar som gjorts visar på en positiv inställning både hos föräldrar, skolpersonal och kommuner. Cirka 150 grund- och särskolor deltar av eget initiativ i försöksverksamheten. Försöket skall nu utvärderas, innan regeringen överväger att permanenta möjligheten att inrätta lokala styrel- ser. Erfarenheter t.ex. från , som har obligatoriska föräldra- styrelser i , visar dock att ett formaliserat föräldrainflytande inte kan utesluta andra former av mer informellt och spontant samarbete mellan föräldrar och skola. Skolan och det omgivande samhället verksamhet skall präglas av en helhetssyn som bl.a. består av en växling mellan teoretiska och praktiska inslag, användning av många uttrycksformer och varierade arbetsformer. Genom olika kulturaktiviteter förstärks arbetet mot skolans mål i läroplaner och kursplaner. I många skolor använder man t.ex. projektarbete och teater- och dansföreställ- ningar som arbetsform. Genom samarbete mellan olika ämnen, lärare och arbetslag och en samordnad pedagogisk planering engagerar sig elever, lärare, annan personal och föräldrar i arbetet. Musik- och kulturskolorna har stor betydelse för barns och ungdomars möjligheter att själva vara medskapande i kulturaktiviteter. Skolan är en viktig kulturmiljö och kulturen är en viktig del av skolans kvalitet. De konstnärliga uttrycksformerna är betydelsefulla för barns och ungdomars allsidiga utveckling och förmåga att bearbeta och förstå det som händer i omgivningen och omvärlden. Regeringen har inom ramen för tiopunktsprogrammet för kvalitet och likvärdighet i skolan avsatt medel för att främja kulturen i skolan . Medlen skall användas för att stödja och stimulera skolutveckling med särskild inriktning på kultur. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp, under ledning av , för beredning av policyfrågor rörande kultur i skolan. Arbetsgruppen skall stärka och vidareutveckla det strategiska arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. Tanken är att några få men prioriterade områden för skolutveckling skall stödjas i syfte att bygga vidare på tidigare arbete och de slutsatser som arbetsgruppen Kultur i skolan presenterade i sin slutrapport strategi för kultur i skolan ( Ds 1998:58). Skolbiblioteken har en viktig roll i skolans verksamhet. De har dels en informationsuppgift, dels en kulturuppgift. Den kunskapssyn, som finns i läroplanerna, där elevernas undersökande arbete, nyfikenhet och lust att lära sätts i centrum, konkretiseras i arbetet i skolbiblioteket. Skolan skall vara en öppen skola. definierade i sitt slutbetänkande en öppen skola på följande sätt: en öppen skola är öppen för alla elever och för alla elevers erfarenheter, den karaktäriseras av ett öppet samtal där alla får säga sin mening och bli bemötta med respekt, undervisningen öppnar sig för de resurser som finns i samhället runt- omkring, det är öppet för föräldrar att komma till skolan och påverka dess arbete etc. Man kan också tala om den öppna skolan som ett rum som kan utnyttjas av lokalsamhället. Idealet är om skolan kan fungera som denna mötesplats i närsamhället. Det finns exempel på skolor som startat kursverksamhet på kvällstid för både elever, föräldrar och andra vuxna. Genom att barn och vuxna tillsammans t.ex. spelar ett instrument, lär sig använda datorer eller konverserar på spanska, ofta med elever som lärare, skapas ny gemenskap. Skolan berikas av kontakter utåt och andra blir berikade av kontakter med skolan. Det kan gälla det lokala kulturlivet där konstnärer och kulturarbetare kan medverka. Företrädare för kulturlivet, arbetslivet, föreningslivet och olika organisationer, t.ex. de politiska ungdomsför- bunden, behöver komma in som en naturlig del i skolverksamheten. Även i problemsituationer bidrar ett samarbete mellan skolan och andra utomstående instanser och organisationer till bättre lösningar. Det finns många exempel på framgångsrikt samarbete mellan skola och polis, socialtjänst, kyrka, lokala föreningar etc., som har hjälpt till att bryta negativa trender och förebygga våld och brottslighet. Kontakten mellan och arbetslivet hade förut en naturlig bas i den praktiska arbetslivsorienteringen (prao). I och med införandet av den nya läroplanen Lpo 94 avreglerades praon. har i en rapport konstaterat att omfattningen av praon därmed minskat avsevärt i , även om det varierar mellan olika kommuner. Regeringen ser med oro på om kontakterna mellan och arbetslivet för- sämras. Frågan skall diskuteras i den samverkansgrupp mellan skola och arbetsliv, som regeringen tillsatt. 7 Internationaliseringen inom förskola, skola och vuxenutbildning Regeringens bedömning: För det internationella arbetet inom skola och vuxenutbildning har regeringen samma utgångspunkt som på nationell nivå, nämligen att svensk utbildning skall präglas av en hög kvalitet i internationell jämförelse, att elever i svensk skola och vuxenutbildning behöver goda kunskaper om den värld vi lever i och insikter om och förståelse för att världen också finns i . Internationalisering är en viktig likvärdighets- och kvalitetsfråga. För- skolan, skolan och vuxenutbildningen har en viktig uppgift att försvara, vitalisera och utveckla demokratin. Möjligheter till internationella kon- takter bör komma alla elever till del. Det internationella arbetet inom området gymnasieskola och vuxenut- bildning har betydelse för tillväxt och förnyelse av arbetslivet. Globalise- ring och en alltmer rörlig arbetsmarknad skapar ett ökat behov av om- världskunskap och internationellt utbyte för unga och vuxna. 7.1 Regeringens syn på internationaliseringen Ingen kan vara omedveten om världen utanför . Genom massmedia blir det som händer överallt i världen synligt . Globaliseringen ger kunskaper och möjligheter till kontakter och relatio- ner som ingen tidigare generation haft. går det inte att blunda för att befolkningen i stora delar av världen lever under helt andra förhållanden än i . Genom att människor med erfarenheter av katastrofer, förtryck och våld söker skydd och trygghet får människor i lära känna människor ur en helt annan verklighet. Att ett krig pågår i påverkar naturligtvis vår världsbild. Alla länder har ett ansvar för att, främst genom FN och andra internationella organisationer, göra insatser för att lindra nöd och lidanden och att kraftfullt protestera mot förtryck och övergrepp. Ett ökat utbyte av kunskaper, erfarenheter och åsikter mellan män- niskor från olika länder och i olika sammanhang skapar insikter och medvetenhet. Alla som deltagit i internationella sammanhang pekar just på det värdefulla i att jämföra och lära av varandra och den ökade för- ståelse som detta skapar. Regeringen stöder det av proklamerade som A year for a culture of peace and non-violence (för fred och icke-våld), vilket också inbegriper en kamp för mänskliga rättigheter. Elevers kunskaper om kampen för demokrati och mänskliga rättigheter samt brott mot dessa rättigheter av totalitära regimer i vår moderna historia behöver fördjupas och förstärkas. Handlingsprogrammet för miljö och långsiktig hållbar utveckling, , innebär ett stort åtagande. Barns och ungdomars aktiva del- tagande för att skydda miljön är ett viktigt inslag i detta arbete. Redan i förskolan skall barnen tillägna sig ett varsamt förhållningssätt till natur och miljö och förstå sin delaktighet i naturens kretslopp. Läroplanerna har ett miljöperspektiv och det finns från samhällets sida en stark förväntan på att grund- och gymnasieskolan skall ägna miljö- och utvecklingsfrågor stor uppmärksamhet. är ett föregångsland när det gäller att erbjuda alla barn och ungdomar, alltså även de som har ett funktionshinder, en utbildning inom ramen för det ordinarie utbildningssystemet. Det är viktigt att , med den breda politiska förankring som finns inom t.ex. handikap- politiken, fortsätter att ta initiativ i internationella sammanhang. har genom medlemskap i unionen mycket påtagligt kommit närmare. Inte minst har svenska ungdomar genom EU:s utbildningsprogram fått ökade möjligheter att studera och praktisera i andra europeiska länder. Internationaliseringen i alla dess aspekter, EU-medlemskapet, informa- tionsmängden, komplexiteten och snabbheten i förändringarna, den nya tekniken och miljöförstöringen är faktorer som påverkar såväl maktför- delning och samhällsekonomi som den enskilda människans vardagsliv. Globaliseringen innebär nya möjligheter för individen men kräver också en ständig förnyelse av kunskap för en internationell marknad samt en interkulturell förståelse. Den ökade rörligheten i arbetslivet och informa- tionsteknikens utveckling ställer krav både på ökade språkkunskaper och omvärldskunskap. Ett nytt mångkulturellt växer fram, som den nya tekniken skapar kommunikation mellan olika delar av världen på bråk- delar av sekunder. Världen krymper och växer på samma gång. Av ovanstående skäl anser regeringen att det är mycket betydelsefullt att man på alla nivåer i utbildningsväsendet får möjligheter till interna- tionaliseringsarbete och internationella kontakter och att detta bör stödjas och stimuleras genom insatser både från stat och kommun. Internationalisering i förskolan, skolan och vuxenutbildningen Den svenska förskolan, skolan och vuxenutbildningen deltar i internatio- naliseringsprocessen liksom det svenska samhället i stort. Skolan har en nyckelroll när det gäller att ge eleverna en grund för att leva och verka i en värld med alltfler internationella kontakter. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter skall utbildningen syfta till att utveckla respekt för såväl den egna kulturella identiteten som för andra kulturer. Det är alltså utbildningens uppgift att ge kunskaper om de grundläggande frågorna, t.ex. om den gemensamma miljön, om solidaritet och om mänskliga rättigheter. Det internationella perspektivet finns tydligt uttryckt i läroplanerna för alla skolformer. I förskolans läroplan betonas ansvaret för att barnen förbereds för ett liv i ett alltmer internationaliserat samhälle. I samtliga läroplaner understryks att alla skall kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang. Syftet är att skapa internationell solidaritet samt att förbereda för ett samhälle med täta kontakter över kultur- och nations- gränser. Det internationella perspektivet innebär också att alla skall utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet och se denna som en resurs. Ingen del i utbildningssystemet kan därför undgå att på olika sätt arbeta med det internationella perspektivet. Internationellt arbete i skolor och vuxenutbildning har ofta projekt- karaktär och drivs av enstaka eldsjälar. Hur det internationella perspek- tivet presenteras och förankras i en skola är dock en ledningsfråga, där rektor har en betydelsefull roll. Många kommuner gör stora insatser ge- nom att stödja skolor som vill delta i internationella sammanhang. Rege- ringen anser att tillgängligheten till utbyten och andra internationella kontakter i grunden är en fråga om likvärdighet. Kommunen har ett an- svar för att eleverna på olika sätt skall få tillfälle att arbeta med interna- kontakter, som en viktig del av skolans kvalitetsutveckling. Ett sätt för skolan att prioritera internationalisering är genom skolans och elevens val i eller genom olika valmöjligheter i gymna- sieskolan. Många skolor har vänskolor i andra länder och de kommu- nicerar ofta i nätverk kring frågor som är betydelsefulla för eleverna i skolan och . I har av skolorna utnyttjat möjligheten till internationell profilering. Nästan hälften av landets gymnasieskolor erbjuder någon form av utbildning med internationell inriktning. Utbudet varierar dock, från specialutformade program och lokala grenar till lokala kurser och indi- viduella val. kan eleverna i gymnasieskolan i större utsträckning inrikta sin utbildning mot internationalisering än grundskoleelever. Regeringens IT-satsning, där eleverna ges tillgång till Internet och får en egen e-postadress, öppnar nya möjligheter till en internationalisering av undervisningen också i . Internationellt arbete och samarbete kan börja redan i förskolan och i . Var tionde skola deltar i EU:s utbildningsprogram svenska skola har redan deltagit i program för utbildning och kompetensutveckling med EU-stöd, i första hand tack vare Comenius för skolan och språkprogrammet Lingua. Ca 22 000 elever och lärare har deltagit i Comeniusprojekt, till största delen partnerskap för skolor. Comeniusprojekten fördelas relativt jämnt mellan grundskola och gym- nasieskola, medan Leonardoprojekten nästan uteslutande rör gymnasie- skolan. Förskolan, som inte omfattas av , och vuxenutbildning har endast haft en marginell andel av projekten. Vanligen finansieras projekten endast till en del av EU och kommunerna står själva för en del av kostnaderna. Enligt en utvärdering som gjorts av och har skolornas deltagande givit många goda erfarenheter. Majoriteten av skolorna anser att deltagandet har påverkat det vardagliga arbetet i hela skolan på ett positivt sätt och att kompetensen på den egna skolan har ökat. Idéer och erfarenheter har spritts och lett till ett sam- arbete också inom . Lärarna har dessutom fått en mer positiv syn på samarbete inom ramen för EU. Regeringen anser att detta är mycket glädjande och att deltagande i EU:s utbildningsprogram skall stimuleras och stödjas både på nationell och nivå som en viktig kvalitetshöjande faktor. Det europeiska skoldatanätet lade 1996 fram ett förslag om ett gemensamt initiativ att inrätta ett europeiskt skoldatanätverk i samarbete med EU:s medlemsstater samt Europeiska Kommissionen. Projektet har varit mycket framgångsrikt och återfinns bl.a. på en hemsida på Internet (). Det europeiska skoldatanätet () är ett nätverk av nationella och andra skoldatanätverk. Syftet är att underlätta samarbete mellan skolor i , att erbjuda ett utbud av pedagogiskt innehåll eller undervisnings- tjänster samt möjligheter till lärarutveckling. är ett internetbaserat nät av information och tjänster som gratis ställs till förfogande för skolor, lärare, elever och allmänhet. Regeringen anser att ett samarbete runt ett gemensamt skoldatanät är värdefullt såväl inom det pedagogiska och kulturella som det tekniska området. Syftet är att öka nyttan och värdet av innehållet i de nationella nätverken samt att höja kvaliteten och dela kostnaderna för tjänster som alla kan dra nytta av. Målet för är således att stimulera användning av informationsteknik i europeiska skolor. Delegationen för IT i skolan, ITiS, har avsatt särskilda medel för att stödja och påskynda utvecklingen av det europeiska skoldatanätet. 7.2 En förskola och skola för mångfald Regeringens bedömning: Förskolan och skolan är mötesplatser för olika kulturer, vilket berikar den pedagogiska verksamheten. kom- mer att få i uppdrag att kartlägga och granska undervisningen i skolor med ett stort antal elever med utländsk bakgrund. Särskilda medel kommer att avsättas för kompetensutveckling av lärare i skolor med elever med ett stort antal nationaliteter och andra språk än svenska. En arbetsgrupp kommer att tillsättas inom för att förbere- da även andra insatser inom det mångkulturella området. Den växande rörligheten över nationsgränserna skapar en kulturell mång- fald i förskolan, som ger barnen möjligheter att grundlägga respekt och aktning för varje människa oavsett bakgrund. Förskolan och skolan är mötesplatser för olika kulturer.