prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Den tekniska och naturvetenskapliga utvecklingen, bl.a. utvecklingen inom IT- området, präglar vår tillvaro allt mer. Människor behöver goda kunskaper inom dessa områden för att bättre kunna förstå sin omgivning och få förutsättningar att påverka utvecklingen i ett demokratiskt samhälle. Alla människor behöver ha en god allmänbildning inom naturvetenskap och teknik. Detta bör grundläggas i skolan. Regeringen har poängterat betydelsen av naturvetenskap och teknik för samhället och gjort stora satsningar för att stimulera intresset för studier i dessa ämnen i både ungdomsskolan och högskolan. Intresset har också ökat hos studerande på alla nivåer i utbildningssystemet. och bedriver ett femårigt projekt, benämnt NOT- projektet, för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Detta projekt håller på att avslutas. Regeringen framhåller i den ekonomiska vårpropositionen att undervisningen i naturvetenskap, teknik och miljö behöver fortsatta stimulansåtgärder. Intresset för den naturvetenskapligt tekniska gymnasieutbildningen skall främjas och särskilda insatser göras för att stärka flickornas intresse för naturvetenskap. Regeringen avser att genom ett nytt och bredare NOT-projekt fortsätta att utveckla detta område. Regeringen planerar vidare en omfattande satsning på kompetensutveckling av pedagogisk personal i naturvetenskap, teknik och miljö. I årets miljöproposition (prop. 1997/98:145) har regeringen understrukit utbildningens och kompetensutvecklingens betydelse i strävan mot målet att lösa de stora miljöfrågorna inom en generation. Viktiga områden är härvid ökade kunskaper i naturvetenskap och teknik. Även ett nytt NOT-projekt skall ha till syfte att öka intresset för framtida arbets- och yrkesliv inom det naturvetenskapliga och tekniska området. Ett brett arbete med attitydförändringar och kunskapsspridning bör vara en huvuduppgift. Ett sådant arbete bör omfatta olika intressegrupper i både skola och det omgivande samhället, bl.a. samverkan med forskarsamhället skolan arbetslivet. Ett samarbete bör komma till stånd med t.ex. representanter för näringsliv och kunskapsakademier. Det är viktigt att ta tillvara barns intresse och naturliga nyfikenhet redan i förskolan när det gäller naturvetenskap och teknik och se till att det förs vidare in i , bibehålls och utvecklas genom skolans olika stadier. förstärks detta intresse genom ungdomars engagemang för miljöfrågor. En viktig målgrupp i ett nytt NOT-projekt bör således vara elever i de lägre åldrarna. Begreppsbildning och barns lärande, t.ex. hur barn lär naturvetenskap, bör fokuseras. Metodfrågor i undervisningen bör ägnas stor uppmärksamhet i ett nytt NOT-projekt. Projektet bör stimulera till innovativt tänkande när det gäller undervisningen i naturvetenskap och teknik i skolan. Det är viktigt att tillgodogöra sig den samlade både nationella och internationella kunskap som finns på området. För studier i naturvetenskap och teknik i främst gymnasieskolan är matematiken en kärnfråga. För många av de ungdomar som väljer bort ämnesområdet naturvetenskap och teknik har matematiken en avgörande betydelse. Därför bör även matematiken ägnas uppmärksamhet i ett nytt NOT-projekt. De nationella resurscentra i fysik, kemi, teknik och det föreslagna centrumet i matematik, samt befintliga teknik- och naturvetenskapscentra bör ses som betydelsefulla resurser i arbetet med ett nytt NOT-projekt. Ett nytt NOT-projekt föreslås ha samma långsiktighet som det nuvarande, dvs. Regeringen avser att ge och i uppdrag att bedriva ett nytt NOT-projekt med den inriktning som givits ovan. Lärares kunskaper i naturvetenskap och teknik är en nyckelfaktor för att påverka och stimulera elevernas intresse för naturvetenskap och teknik. Lärarna måste genom lärarutbildningen få de grundläggande kunskaperna och fortlöpande hålla sina kunskaper aktuella samt utveckla metodiken och pedagogiken så att undervisningen möter elevernas behov och förväntningar. Regeringen kommer att ta initiativ till ett kompetensutvecklingsprogram upp till 20 poäng i naturvetenskap, teknik och miljö för lärare. Avsikten är att ett stort antal lärare i både förskolan, och gymnasieskolan skall omfattas av denna utbildningssatsning. För ändamålet beräknas sammanlagt ca . En gymnasieexamen införs I propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) föreslås, för att befästa och förstärka kvaliteten i gymnasieskolans utbildningar, att en nationellt reglerad gymnasieexamen införs för de elever som påbörjar sin utbildning på ett nationellt eller specialutformat program /2001. Krav för examensbevis skall vara fullständig studiegång, dels med grundläggande behörighet för högskolestudier, dels med minst betyget Godkänd i ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i de viktigaste karaktärsämnena på det studerade programmet. Under det sista gymnasieåret skall elever med godkänt resultat göra ett större självständigt examensarbete inom ett kunskapsområde som ligger i linje med målet för det program eleven studerar. kommer att få i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till nationella mål för examensarbetet samt ett utbildningsmaterial för utbildning av handledare och medbedömare. Kulturen har en viktig roll Kulturen är en viktig del av utvecklingen i skolan. Den är en potentiell utvecklingskraft för skolan. har, i en arbetsgrupp under ledning av statssekreteraren för , arbetat med kultur i skolan. Särskilda resurser för kultur i skolan har avsatts inom . Arbetsgruppens slutrapport presenterades . Det fortsatta arbetet med kultur i skolan bör följa arbetsgruppens slutsatser. Inom ramen för tiopunktsprogrammets avser regeringen att avsätta medel till insatser för att främja kulturen i skolan . Medlen skall finnas till regeringens disposition, inom verksamhetsområde, och användas för att stödja och stimulera skolutveckling med särskild inriktning på kultur i skolan. avser att, i samarbete med , tillsätta en särskild arbetsgrupp för området kultur i skolan. I skolans uppdrag ingår att eleverna får utveckla sin förmåga till kreativt skapande och få ett ökat intresse för att ta del av samhällets kulturutbud. Skolan är en viktig kulturmiljö och kulturen är således en viktig del av skolans kvalitet. På lokal nivå har förskolan och skolan det fulla ansvaret för utvecklingen av kultur i skolan. De intellektuella såväl som praktiska, sinnliga och etiska aspekterna skall uppmärksammas i verksamheterna. Förskola och skola skall t.ex. ge barn och elever möjligheter att pröva, utforska, tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. Den utveckling av samarbete mellan förskola, skola och fritidshem som pågår kan bidra till att integrera kulturen i verksamheterna och på så sätt leda till en kvalitetshöjning i skolans verksamhet. har regeringen för avsikt att avsätta medel till musik- och kulturskoleråds (SMOK) verksamhet. Ett annat område som regeringen särskilt kommer att uppmärksamma är film och andra bildmediers roll i kulturen. Det kan t.ex. gälla verksamhet med skolbio och barns och ungdomars eget filmskapande. Kultur innebär också t.ex. arkitektur, formgivning och design. De är en del av vårt kulturella arv och intresset för dessa områden måste väckas tidigt i livet. Detta har också framhållits i det handlingsprogram för arkitektur och form som regeringen antagit. Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan Informationsteknik har blivit en del av människors vardag såväl inom arbetslivet som samhället i övrigt. Skolan är en del i denna förändring som påverkar utvecklingen av undervisningen i skolan. Bland annat förändras arbetssättet i riktning mot mer elevaktivitet. Kunskapssynen förändras så att eleverna i högre grad tillägnar sig förmågan att lära nytt och använda kunskap som ett verktyg. Regeringen anser att det mot denna bakgrund finns starka skäl att öka användningen av IT i skolan. En ökad satsning på IT är en förberedelse för kommande vuxenliv, men också en viktig rättvisefråga. Barn i olika samhällsgrupper har mycket olika tillgång till informationsteknik, varför skolan har en väsentlig kompensatorisk uppgift. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) beräknat för en satsning på informationsteknik i skolan. Satsningens innehåll beskrivs i regeringens skrivelse Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan (skr. 1997/98:176) och består av flera delar: en satsning på kompetensutveckling av och en dator som arbetsverktyg för lärare, en utveckling av IT-stöd till elever med funktionshinder, e-post till samtliga elever och lärare, Internet till skolor, utveckling av det svenska och det europeiska skoldatanätet m.m. Det nationella programmet för IT i skolan avses omfatta förskoleklassen, den obligatoriska skolan samt gymnasieskolan. För att bl.a. förbereda, planera och genomföra det nationella programmet för IT i skolan har regeringen för perioden t.o.m. tillsatt en särskild delegation. Medel för verksamheten beräknas under det nya anslaget A4 Program för IT i skolan. 4.5.2 Förskolan uppdrag är att ge barn goda uppväxtvillkor och lägga grunden för ett livslångt lärande. Genom en pedagogisk gruppverksamhet som omfattar omsorg, lek och lärande kan barns utveckling stimuleras. I samarbete med föräldrarna skall förskolan verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg möjliggör också för föräldrar att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete och främjar därigenom en hög tillväxt. fick förskolan sin första läroplan. Denna fokusering på det pedagogiska innehållet i förskolan innebär att förskolan får sin rättmätiga plats i utbildningssystemet som den första viktiga grundstenen. Läroplanen innebär också att förskolans pedagogiska roll stärks och dess betydelse för barns utveckling och lärande uppvärderas. Läroplanen anger vilka krav staten ställer på förskolan och tydliggör vilka krav barn och föräldrar har rätt att ställa på verksamheten. Avgifter Kommunerna har rätt att ta ut skäliga avgifter för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (2 a kap. 10 § skollagen 1985:1100). För barn i behov av särskilt stöd i förskolan och för sexåringar i förskoleklassen skall verksamheten vara avgiftsfri . Därutöver får skäliga avgifter tas ut. Skillnaderna i barnomsorgsavgifter mellan kommunerna är mycket stora. redovisar i rapporten med barnomsorg? (1997:5) en kartläggning av avgiftsnivåerna i förskolor och fritidshem. Kartläggningen visar att det finns avgiftsskillnader på mer än . har beräknat den summa som familjerna har kvar efter det att skatt, hyra, mat, barnomsorgsavgifter och annat nödvändigt har betalats. Resultatet pekar även här på stora skillnader mellan kommunerna. För en vanlig tvåbarnsfamilj där den ene föräldern arbetar deltid kan skillnaden i konsumtionsutrymme sedan allt är betalt uppgå till . En ensamstående heltidsarbetande tvåbarnsförälder med bruttoinkomst på har en konsumtionsnivå under socialbidragsnormen i av kommunerna sedan barnomsorgsavgiften är betald. Av de ensamstående typfamiljerna i studie är det endast den högavlönade som får pengarna att räcka. I vissa kommuner är marginalerna mycket små även för denna familj. Inkomstrelaterade och tidsrelaterade barnomsorgsavgifter innebär att marginaleffekterna kan bli stora när familjens arbetsinkomster och/eller arbetstider ökar. En genomgående tendens är att ensamstående föräldrar får behålla en mindre andel av inkomstökningen än sammanboende föräldrar. Det är en följd av att avgifterna ökar och bostadsbidraget trappas av. I vissa fall kan marginaleffekterna bli . Barnomorg vid arbetslöshet Enligt skollagen skall kommunen tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för alla barn i åldern 1 i den omfattning som behövs med hänsyn taget till föräldrarnas förvärvsarbete, studier eller barnens egna behov. Kommunernas regelsystem för barnomsorg vid arbetslöshet skiljer sig kraftigt. I drygt hälften av landets kommuner får förskolebarn behålla sin plats om någon av föräldrarna blir arbetslös. I av kommunerna mister däremot ett förskolebarn sin plats när en förälder blir arbetslös. För barn till arbetslösa som inte har någon barnomsorgsplats erbjuder av kommunerna plats. (Ur , Utan oskäligt dröjsmål?) Behovet av barnomsorgsplatser är i det närmaste täckt för de förvärvsarbetande och studerandes barn. av dessa har plats och för övriga efterfrågar föräldrarna inte heller någon plats. Omkring hälften av de arbetslösas barn har barnomsorgsplats. Plats efterfrågas dock för av barnen till arbetslösa föräldrar . (Ur , Med eller utan barnomsorg.) De allra flesta barn i förskoleåldern som står utanför barnomsorgen är hemma med en föräldraledig förälder. I den näst största gruppen finns barn vars föräldrar är arbetslösa. Därefter kommer i antal de barn som har förvärvsarbetande föräldrar som inte utnyttjar barnomsorg. Den minsta gruppen barn har en hemarbetande förälder som varken är föräldraledig, förvärvsarbetande/studerande eller arbetslös. (Ur Barnomsorgsundersökningen .) Regeringens bedömning I den proposition som låg till grund för införandet av en läroplan för förskolan (prop. 1997/98:93) togs bl.a. frågan om avgifterna inom barnomsorgen upp. Regeringen ansåg att det fanns anledning att uppmärksamma avgifterna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen mot bakgrund av den utveckling som inneburit. Av särskilt intresse var att analysera avgifternas betydelse för utnyttjandet av förskolan samt hur avgifternas koppling till barnens närvarotider påverkar den pedagogiska verksamheten. Barnomsorgsavgifterna har också andra viktiga aspekter familjeekonomiska, fördelningspolitiska, arbetsmarknadsmässiga och samhällsekonomiska. En annan fråga som togs upp i samma proposition rörde förskola för barn till arbetslösa föräldrar. Regeringen såg med oro på att barn till arbetslösa utestängs från förskolan och såg också allvarligt på att vissa grupper av barn, för vilka förskolan skulle kunna vara ett stort stöd, riskerar att inte alls få del av den. Det kan gälla barn med invandrarbakgrund och barn i socialt utsatta områden med hög arbetslöshet, vilket innebär en risk för ökad segregering. Regeringen framförde i propositionen att förskolan borde kunna erbjudas alla barn, men att det för att bibehålla en god kvalitet krävdes ökade resurser att införa en allmän förskola. Allt eftersom barnomsorgen byggts ut till att omfatta en större andel av alla barn, har frågan om barnen som av olika skäl står utanför barnomsorgen fått ökande betydelse. Faktorer som kommunernas regelsystem vid arbetslöshet eller höga barnomsorgsavgifter kan vara orsaker till att barnen i vissa delar av storstadsområdena har tillgång till förskolan i betydligt mindre utsträckning än i landet i övrigt. Förskolan har betydelse för alla barns utveckling och lärande, men störst betydelse har den för barn som på olika sätt är utsatta. Därför är det viktigt att dessa barn får del av förskolan. Det gäller också för barn vars föräldrar är arbetslösa. För dessa barns behov av trygghet och kontinuitet spelar barnomsorgen en viktig roll, liksom för föräldrarnas möjligheter att söka ett nytt arbete. Regeringen anser att det är orimligt att arbetslöshet i familjen i nära hälften av landets kommuner innebär att barnet mister platsen i barnomsorgen. Det är föräldrarna som har det yttersta ansvaret för sina barn och som väljer hur de vill att barnen skall ha sin omsorg ordnad. Det är samhällets uppgift att erbjuda barnomsorg av hög kvalitet som är till för alla barn. Därför är det viktigt att avgifterna inte hindrar några barn från att delta i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Barnomsorgen gör det möjligt för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med föräldraskap och är därför ett viktig förutsättning för jämställdheten. Föräldraförsäkringens införande samt utbyggnaden av barnomsorgen blev två viktiga grundförutsättningar för en stor och långvarig ökning av kvinnors förvärvsarbete. Den kvinnliga förvärvsgraden ökade och 80-talet och var som högst , då av alla kvinnor med barn förvärvsarbetade. ökade barnafödandet dramatiskt. föddes det största antalet barn i 124 000 barn. har barnafödandet minskat kraftigt som arbetslösheten ökat. Analyser har gjorts som visar på samband mellan låg sysselsättning, låg inkomst och låg nativitet. Det är osäkert vilka faktorer som påverkar barnafödandet . Klart är dock att barnfamiljerna är den grupp som mest fått kännas vid den försämrade samhällsekonomin . Regeringen anser att det, sedan nivåerna återställts i barnbidraget, föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen, krävs ytterligare åtgärder för att förbättra barnfamiljernas ekonomiska utrymme. eftersträvar regeringen att, när det parlamentariska läget så medger, införa en maxtaxa för barnomsorgen så att barnomsorgsavgifterna sänks. 4.5.3 Storstadssatsningen Enligt regeringens bedömning i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) bör medel bl.a. fördelas till särskilda insatser inom utbildningsområdet för barn och ungdom samt vuxna. Regeringen föreslår att för ändamålet sammanlagt per helår anvisas med början under ett nytt ramanslag benämnt A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna. Förskola i socialt utsatta stadsdelar Regeringen föreslår att per helår med början skall fördelas till ett antal kommuner för att underlätta för dessa att erbjuda förskola till barn i storstädernas utsatta bostadsområden. Syftet är att förbättra barns integrationsmöjligheter i samhället. Den sociala miljön och den pedagogiska stimulans som barn möter under barndomsåren påverkar deras förutsättningar för utveckling och lärande. Flera studier visar att barn som tidigt gått i förskola klarar sig bättre i skolan än andra barn. Förskolans pedagogiska roll har ytterligare förstärkts genom den läroplan för förskolan som gäller fr.o.m. . Betydligt färre barn får del av den reguljära barnomsorgen i storstädernas utsatta områden, jämfört med landet i övrigt. För att barn i dessa områden skall få tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i sin språkutveckling bör förskola erbjudas minst till barn . Språket har en framskjuten plats i förskolan. Språket lägger grunden för gemenskap mellan människor och ökar möjligheterna till delaktighet och inflytande och därför har också kunskaper i det svenska språket stor betydelse för barns möjligheter att kommunicera och delta i gemenskap med andra. I förskolorna i de utsatta områdena bör därför stor vikt läggas vid en medveten satsning på det svenska språket. Förskolan skall också bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att bibehålla och utveckla sitt modersmål. Språkutveckling i skolan Regeringen föreslår att per helår anvisas med början för särskilda insatser för språkutveckling i skolan i utsatta storstadsområden. Att i tal och skrift kunna använda det svenska språket är en förutsättning för att aktivt kunna delta i samhällslivet. Det är därför en viktig uppgift för skolan att skapa goda möjligheter för språkutveckling även hos elever med ett annat modersmål än svenska. Skolans undervisning måste ge eleverna goda möjligheter att använda språket i olika situationer under hela skoldagen och skoltiden. Språkutveckling, kunskapsutveck- ling och identitetsutveckling går hand i hand. I invandrartäta områden med få elever med svenska som modersmål skapas en språkmiljö i och utanför skolan som försvårar språkinlärningen och ger för få tillfällen att använda det svenska språket. Bidraget skall stimulera skolor i invandrartäta områden att hitta nya vägar att bidra till elevernas språkutveckling. Utbildningsinsatser för vuxna Regeringen har beslutat att rikta särskilda utbildningsinsatser för lågutbildade och arbetslösa vuxna samt för invandrare och sfi- studerande främst i storstadsregionerna. per helår föreslås med början för att ge möjlighet till praktik kombinerad med svenskundervisning för vuxna invandrare. Syftet är att invandrare som har en yrkesutbildning från sitt hemland skall få möjlighet att praktisera inom sitt yrkesområde i kombination med svenskundervisning. Praktiken ger invandrare möjlighet att använda det svenska språket i ett yrkesmässigt sammanhang och erfarenhet att utöva yrket i en svensk miljö. För att öka andelen invandrare i vuxenutbildningen och i avser regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med representanter från berörda storstadskommuner. Arbetsgruppen skall ges i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till motivationsskapande insatser och i samarbete med kommuner bedriva samarbetsprojekt och stimulera erfarenhetsutbyte. Det nationella centrumet för sfi och svenska som andraspråk vid i kommer att få i uppdrag att i samverkan med utveckla IT- baserade läromedel för svenska som andraspråk och sfi. för detta avsätts för . Det är av stor vikt att läromedel för invandrarundervisningen utvecklas och att man tar tillvara de framsteg som görs inom multimediaområdet. En utveckling av IT- baserade läromedel förbättrar de studerandes studieresultat och gör dem mer förtrogna med datoranvändning. 4.5.4 Vuxenutbildning i utveckling Den successiva reformeringen av den samlade vuxenutbildningen har påbörjats och omfattar genom samtliga kommuner i landet. har mötts av ett mycket stort intresse både hos målgrupperna för satsningen, dvs. vuxna som helt eller delvis saknar treårig gymnasieutbildning, och i kommunerna. Tillströmningen av sökande är mycket stor, vilket både kommunrapporterna och ansökningarna om studiestöd visar. Ett stort antal kommuner har under det första verksamhetsåret mer än väl uppnått de volymmål som satts upp och bedömer en fortsatt stor tillströmning och för . Kommunernas ansökningar om statligt stöd för tyder på att ambitionerna i kommunerna är fortsatt höga. Regeringen har också givit i uppdrag att i samråd med , och ansvara för uppföljning och insamling av data från kommunerna rörande . Rapporteringen skall ske halvårsvis och redovisas respektive . I samband med ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.1996/97:284) beslutade om en utökning av satsningen med ytterligare 10 000 platser , 1998 och 1999. Antalet årsstudieplatser uppgår till 105 500 vad avser bidrag till kommunerna. I vårpropositionen 1998 anmälde regeringen sin avsikt att stimulera kommunerna att genomföra utbildning inom . Kommunernas redovisningar visar att sommarkurserna 1998 motsvarar 9 200 heltidsplatser . Regeringen beräknar i budgeten för , i enlighet med beslut, medel för en fortsatt utbyggnad av för . kommer att omfatta totalt 128 550 platser, varav 10 000 platser inom folkbildningen och 12 000 platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Av platserna till kommunerna för avser 5 000 platser grundläggande vuxenutbildning och återstoden gymnasial vuxenutbildning. Grundläggande vuxenutbildning är en skyldighet. Regeringen bedömer dock att i likhet med vad som gällt det angeläget att tillfälligt underlätta för de kommuner där lett till kraftigt ökad efterfrågan också på grundläggande vuxenutbildning och där behoven är störst. Reformeringen av vuxenutbildningen Ett viktigt mål med är att satsningen skall leda till en reformerad vuxenutbildning, för att denna skall kunna svara mot de krav som ställs på utbildning för vuxna i ett kunskapssamhälle. För att detta skall ske krävs att en ökad tyngd läggs på utvecklingen av utbildningens innehåll, pedagogik, organisation och arbetsformer. Kommunerna har genom rekryterat stora grupper vuxna till studier delvis med annan bakgrund än vad deltagare i komvux traditionellt haft. Detta har ställt stora krav på flexibilitet och nytänkande i kommunerna. Samverkan mellan olika utbildningsanordnare och med arbetsmarknadens parter har utvecklats. Kommunerna har också ansvar för uppföljning och utvärdering av verksamheten och kommer att behöva utveckla detta ytterligare. Regeringen vill stödja förnyelsen av vuxenutbildningen genom en satsning på vuxenpedagogisk utveckling.