prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Inriktningen har varit att säkerställa driften på påbörjade installationer och därefter öka marknadsföringen av produkten i takt med ökad installationserfarenhet. SPV har levererat in totalt av sina balanserade överskott till statsverket (jfr. 1995/96 och 1994/). Tabell 7.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdrags- verksamet(tk) Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1997 198 698 190 585 8 113 Prognos 1998 197 763 214 293 -16 530 Budget 1999 170 900 180 300 -9 400 De negativa resultat som prognostiserats för beror till största delen på att budgeten underbalanserats och ackumulerade överskott använts till investeringar. Investeringarna avser främst konstruktionen av en försäkringsmodell för de statsanställdas tjänstepensionsförmåner (se ovan) och anpassningar inför milleniumskiftet. Även kommer stora investeringar att krävas inom dessa områden. Slutsatser Regeringen gör, med ledning av ovanstående redovisning, bedömningen att SPV sammantaget har nått sina ekonomiska mål och utfört sina uppgifter kostnadseffektivt och korrekt i enlighet med de övergripande målen för . I övrigt kan noteras, att den uppföljning regeringen gjort av myndigheternas arbetsgivarpolitik, visar att SPV har en god insikt om läget avseende verkets kompetensförsörjning. Enligt Statskontorets lägesrapport 3, Skiftet , inger SPV:s projektbeskrivning för hantering av millennieanpassningen för de statliga löne- och pensionssystemen stort förtroende. I och med regeringens beslut att fr.o.m. överföra SPV:s löne-/personaladmi- nistrativa verksamhet till det nybildade , har SPV:s roll som pensions- och försäkringsadministratör renodlats. SPV skall bidra till att det mål om stöd av hög kvalitet till de statliga myndigheterna som formulerats för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning, uppnås. Inom ramen för detta anser regeringen att inriktningen av SPV:s verksamhet ligger fast. BILAGA 1 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Liksom föregående år redovisas vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Utredningen (S 1994:09) om fördelning av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män har presenterat sitt betänkande (SOU 1998:6) och 13 delrapporter. Det har ökat kunskaperna på detta område väsentligt. var av den kvinnliga befolkningen i åldern , motsvarande ca 1,9 miljoner personer, sysselsatta enligt . av de sysselsatta kvinnorna var anställda på heltid och arbetade mer än . arbetade lång deltid, , medan av de sysselsatta arbetade kort deltid, mindre än . av de sysselsatta kvinnorna var egna företagare. Arbetslösheten bland kvinnor var av arbetskraften. För män var andelen sysselsatta av befolkningen o åldern , vilket motsvarar drygt 2 miljoner personer. av de sysselsatta männen var anställda på heltid och arbetade . arbetade lång deltid, . av de sysselsatta männen var egna företagare. Arbetslösheten uppgick till av arbetskraften. Den vanligaste orsaken till att kvinnor arbetar deltid är att de fortfarande bär huvudansvaret för arbetet med barn och hem. En annan orsak är arbetsmarknadsskäl, dvs att det inte går att få längre arbetstid hos nuvarande arbetsgivare. Män arbetar deltid i huvudsak för att de också studerar eller för att de är sjukskrivna eller delpensioner de. Både andel och antal deltidsarbetande kvinnor minskade något men var oförändrat för män. Skillnader i lön och inkomst mellan kvinnor och män kan till stor del förklaras med skillnader i arbetad tid, yrke, befattning, arbetslivserfarenhet, kvalifikationsnivå, utbildning och ålder. Det finns emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som inte går att förklara på detta sätt. I tabell 1 visas sambandet mellan lön och formell skolmässig utbildningsnivå för kvinnor och män i olika sektorer. Av tabellen går inte att utläsa om det finns ett samband mellan utbildningen och det ansvar och de arbetsuppgifter som individen har. Inom stat, kommuner och landsting avser uppgifterna samtliga anställda, både LO-grupper och tjänstemän. För den privata sektorn redovisas tjänstemän och arbetare var för sig. Redovisningen omfattar såväl heltids- som deltidsanställda. Månadslönen för deltidsanställda har räknats om till heltidslön. För LO-grupperna redovisas en beräknad månadslön där den officiella statistikens timförtjänst räknats om. Uppgift om utbildningskod finns inte tillgänglig för samtliga anställda som redovisas i tabell 1. Detta medför att summan av de personer som redovisas på olika utbildningsgrupper inte helt överensstämmer med uppgiften om samtliga anställda inom sektorn. När kvinnor och män efter avslutad utbildning börjar arbeta, förefaller det som om män får större ekonomiskt utbyte av sina investeringar i utbildning än kvinnor. Inom samtliga kategorier har kvinnor lägre lön än män. Tabell 2 visar kvinnors lön i procent av mäns lön för heltidsanställda åren 1973 1997. Tabellen är illustrativ men svårtolkad då näringsgrens- och sektorstrukturen har förändrats i hög grad . Dessa förskjutningar kan påverka lönerelationen mer eller mindre tydligt inom olika områden. Lärarnas övergång från statligt till kommunalt reglerade löner är ett exempel på detta. Även överflyttningen av ca 60 000 personer från lands-ting till kommuner i samband med ÄDEL- reformen har påverkat sektorstrukturen. Därtill har omfattande bolagiseringar av statliga affärsdrivande verk (bl.a. och Posten) medfört att deras personal i statistiken numera räknas till privat sektor. För gruppen industriarbetare som har liten lönespridning är skillnaden mellan kvinnors och mäns lön liten. Inom landstingssektorn och för privat anställda tjänstemän är det en större spännvidd mellan löner för olika befattningar, vilket i tabellen ger utslag i en lägre relativ lön för kvinnor. Uppgifterna för privat sektor avser endast industrin. Övriga delar av privat tjänstesektor, byggnadsindustri m.m. ingår inte. Den långsiktiga utvecklingen har gått mot ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen, bl.a. genom att kvinnors utbildning och sysselsättning ökat och till följd av låglönesatsningar. Löneskillnaderna minskade , men därefter har en viss ökning skett inom några sektorer. Tabell 3 visar skillnad mellan kvinnors och mäns ekonomiska situation vad gäller arbetsinkomsten. Arbetsinkomsten omfattar förutom lön även de inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning) som är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Retroaktiva utbetalningar av löner faller på det år utbetalning sker. Inkomst av näringsverksamhet för företagare ingår i arbetsinkomstbegreppet. Uppgifterna är hämtade från SCB:s inkomstfördelningsundersökning. Fler kvinnor än män har arbetsinkomst även om endast drygt hälften () arbetar heltid vilket av männen gör. Inkomstskillnaden mellan kvinnor och män för deltidsarbetande påverkas givetvis av hur många procent av heltid som arbetet omfattar. Inkomstskillnaden för heltidsarbetande påverkas förutom av arbete i olika yrken och näringsgrenar också av att kvinnor i högre utsträckning än män är föräldralediga och därvid erhåller en reducerad ersättning och av att företagare i större utsträckning är män. Den genomsnittliga arbetsinkomsten för heltids- och helårsarbetande män är ca högre inom privat sektor än inom offentlig sektor och uppgår till . För kvinnor uppgår motsvarande arbetsinkomst till inom offentlig sektor och till inom privat sektor, vilket innebär en skillnad på ca . För att studera den ekonomiska situationen för samtliga förvärvsarbetande och pensionärer får man övergå till sammanräknad förvärvsinkomst, vilket är ett taxeringsmässigt begrepp som består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Inkomstens storlek beror förutom av lön på skillnader i arbetstid och arbetskraftsdeltagande. Lantbrukare och andra företagare ingår. Inkomst av kapital ingår inte. Sammanräknad förvärvsinkomst minus allmänna avdrag (pensionsförsäkring och periodiskt understöd) och minus förlustavdrag utgör taxerad förvärvsinkomst. Vid beskattningen drar man bort grundavdrag eller särskilt grundavdrag för pensionärer och erhåller då den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I tabell 4 redovisas uppgifter för samtliga personer med sammanräknad förvärvsinkomst större än noll. Vuxna inkomsttagare med barn särredovisas som ensamstående eller sambeskattade med barn. Ensamstående/sam- beskattade utan barn är således ett fåtal inkomst- tagare under , personer i normal förvärvs- aktiv ålder 18 men även ålderspensionärer. Inkomstrelationerna i tabellen påverkas av att både förvärvsarbetande och pensionärer ingår. Kvinnor arbetar deltid i större omfattning än män och detta medför lägre årliga inkomster, vilket för sambeskattade tycks ha lika stor betydelse för inkomstrelationen mellan könen antingen man har barn eller inte. Att kvinnors inkomster är låga i förhållande till mäns bland pensionärer beror sannolikt på att kvinnor har ATP-pension i lägre omfattning än män. Som framgår av tabell 5 ökar den sammanräknade förvärvsinkomsten med stigande ålder och når sina högsta genomsnittliga belopp gruppen. Detta beror både på arbetskraftens sammansättning i form av heltids- /deltidsarbete, utbildning, karriärmöjligheter och lönenivå och på arbetslöshet. Kommunalskatten är i det nya skattesystemet proportionell mot beskattningsbar för- värvsinkomst upp till skiktgränsen där en statlig skatt på inträder. Kapitalskatten är ; dessutom ingår fastighetsskatt och förmögenhetsskatt i slutlig skatt. Åldersgruppen 50 betalar något mer slutlig skatt än yngre grupper då förvärvsinkomsterna i genomsnitt är högre, kapitalinkomsterna är högre och amortering av fastighetsskulder medför lägre underskottsavdrag och högre förmögenhetsskatt. Det antal ATP-poäng som inkomsttagarna 1996 är lägre för kvinnor än för män inom varje redovisad åldersgrupp. Poängen har ökat jämfört med föregående år inom alla åldersgrupper utom för de yngre. Detta innebär att de som har arbete har fått en real förbättring av sin pensionsgrundande inkomst och ökningen av den genomsnittliga pensionspoängen är något större för kvinnor än för män. Andelen utan pensionspoäng har ökat både för kvinnor och män i samtliga åldersgrupper. Andelen påverkas av konjunkturen och hur många som ingår i arbetskraften och medför att den framtida pensionen riskerar att bli lägre. Enligt RFV:s statistik för ökade andelen personer i åldern 16 med maximal pensionspoäng (=6,50, dvs. inkomster över 7,5 basbelopp). Andelen kvinnor med maximal poäng var . Det är den största andelen och antalet när ATP-systemet infördes. Antalet kvinnor med någon ATP- poäng var dock lägre än de föregående 10 åren. Andelen män med maximal poäng var , vilket är den högsta redovisade andelen . är det nästan fem gånger så många män som kvinnor som uppnår maximal ATP-poäng. Medelarbetstiden är lägre för kvinnor än för män i alla åldrar som följd av att deltidsarbete är betydligt vanligare för kvinnor. Att veckoarbetstiden för män överstiger i genomsnitt beror till viss del på övertid men huvudsakligen på att egna företagare ingår i underlaget. Det nya skattesystemet skiljer på förvärvsinkomster och kapitalinkomster. I tabell 6 redovisas uppgifter för dem som har överskott resp. underskott av kapital. Medelvärdena avser den grupp som har över- respektive underskott. Det kan noteras att betydligt fler kvinnor än män har ett överskott av kapital även om medelbeloppen är väsentligt lägre och att fler män har underskott av kapital och att underskottsbeloppen är högre. Av tabell 7 framgår att en något större andel kvinnor än män gör avdrag i sina deklarationer för inbetalda pensionspremier. Andelarna har ökat för både kvinnor och män. De avdragna beloppen är dock något lägre än föregående år. Den skattemässiga avdragsmöjligheten var dock densamma. Möjligheten att dra av försäkringspremien som allmänt avdrag i deklarationen halverades och premien får 1996 dras av med (ett halvt basbelopp). Personer med högre inkomster får dessutom dra av av den del av tjänsteinkomsten som överstiger (10 basbelopp) men inte (20 basbelopp). För företagare gäller särskilda regler. Tabell 1 Månadslön för anställda inom olika sektorer med fördelning på utbildningsnivå år /månad ANTAL MÅNADSLÖN ANTAL MÅNADSLÖN MÄNS, % Statligt anställda 112 400 17 500 143 500 21 100 83 Förgymnasial utbildning 12 300 15 400 10 900 16 900 91 Gymnasial utbildning 42 600 15 700 36 800 18 000 87 Eftergymn < 16 300 17 700 30 600 20 000 89 Eftergymn >= 24 000 20 600 38 400 24 000 86 Forskarutbildning 3 200 25 500 10 200 28 800 88 Kommunalt anställda 598 600 15 500 154 900 17 500 88 Förgymnasial utbildning 79 300 13 900 19 000 15 100 92 Gymnasial utbildning 285 600 14 600 53 100 15 800 92 Eftergymn < 108 600 16 100 29 500 17 600 91 Eftergymn >= 111 300 18 500 43 200 20 500 90 Forskarutbildning 600 24 000 1 200 26 500 91 Kyrkokommunalt anställda 13 500 14 800 7 700 15 500 96 Förgymnasial utbildning 2 400 13 700 2 300 14 400 95 Gymnasial utbildning 5 000 14 300 3 100 14 800 97 Eftergymn < 2 500 15 500 800 16 800 92 Eftergymn >= 1 500 17 100 900 19 500 88 Landstingsanställda 182 800 17 200 44 900 24 100 71 Förgymnasial utbildning 9 600 13 900 2 700 14 700 94 Gymnasial utbildning 75 700 15 000 13 100 16 200 92 Eftergymn < 60 200 17 600 8 100 18 400 95 Eftergymn >= 34 700 21 900 17 200 30 900 71 Forskarutbildning 1 100 33 100 3 100 41 700 79 Tjänstemän privat sektor 436 400 17 600 604 100 23 400 75 Förgymnasial utbildning 62 100 16 200 78 000 20 000 81 Gymnasial utbildning 239 600 16 500 278 200 21 300 77 Eftergymn < 80 600 18 500 133 500 23 000 81 Eftergymn >= 49 700 23 000 101 700 30 800 75 Forskarutbildning 1 400 28 000 6 400 34 800 80 Arbetare privat sektor 327 200 14 500 741 300 16 300 89 Förgymnasial utbildning 130 300 14 400 257 300 16 200 89 Gymnasial utbildning 175 300 14 500 441 300 16 300 89 Eftergymn < 16 300 14 900 32 300 16 400 91 Eftergymn >= 2 200 14 800 4 500 16 000 92 Källa: SCB, Lönestatistiken Tabell 2 Kvinnornas lön i procent av männens lön , heltidsanställda PRIVAT SEKTOR INDUSTRI- OFFENTLI SEKTOR PRIMÄR- INDUSTRI- TJÄNSTEMÄN STATS- KOMMUNALT LANDSTINGS- ANSTÄLLDA ANSTÄLLDA ANSTÄLLDA 1973 84 63 81 74 .. 1977 88 70 86 82 .. 1981 91 72 89 85 .. 1985 90 73 91 87 75 1989 90 75 89 83 74 1991 90 75 85(90)1 87(84)1 75 1993 91 77 84 86 73 1995 90 77 84 88 70 1996 90 78 85 88 71 1997 91 77 84 89 71 1. Lärarpersonal har kommunalt reglerade löner och redovisas bland primärkommunalt anställda. Siffrorna inom parentes är fiktiva tal som visar procentsiffran om jämförelsegruppen varit densamma . Källa: SCB, lönestatistiken Tabell 3 Arbetsinkomst för anställda samt företagare efter sysselsättningsnivå och socioekonomisk grupp ANTAL INKOMST ANTAL INKOMST REL. MÄNS % Samtliga 1 737 000 157,0 1 676 000 228,1 69 Deltidsarbetande 269 000 74,7 141 000 80,1 93 Deltidsarbetande 549 000 128,3 147 000 132,2 97 Helårs- o heltidsarbetande 919 000 198,2 1 389 000 253,2 78 därav Arbetare o lägre tjänstemän 374 000 178,5 611 000 213,4 84 Tjänstemän på mellannivå 203 000 202,8 268 000 271,3 75 Högre tjänstemän 115 000 261,6 194 000 357,5 73 Företagare/lantbrukare 43 000 77,5 120 000 107,1 72 Arbetsinkomst utgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Källa: SCB If 21 Tabell 4 Sammanräknad förvärvsinkomst för samtliga oavsett ålder , tkr ANTAL INKOMST ANTAL INKOMST REL. MÄNS % Totalt 3 525 000 124,9 3 377 000 182,6 68 Ensamstående utan barn 1 563 000 111,6 1 638 000 144,5 77 Ensamstående med barn 290 000 134,8 48 000 206,4 65 Sambeskattade utan barn 972 000 127,0 1 084 000 205,5 62 Sambeskattade med barn 700 000 147,4 608 000 242,7 61 2 434 000 145,6 2 517 000 202,9 72 422 000 102,7 369 000 169,2 61 75 - år 503 000 79,5 319 000 128,7 62 Sammanräknad förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Källa: SCB If 20 . Tabell 5 Inkomst, skatt, ATP-poäng och veckoarbetstid 1996 16-19 20-24 25-34 35-49 50-64 SAMTLIGA SAMTLIGA 20-64 20-64 Sammanräknad förvärvs-inkomst, tkr kvinnor män 16,7 18,4 80,7 100,1 132,0 180,6 160,7 225,6 161,5 230,3 145,6 202,9 140,0 194,7 Slutlig skatt, tkr kvinnor män 4,5 4,0 25,5 33,0 42,6 63,4 54,6 87,4 55,9 94,7 49,1 78,0 44,6 70,5 Genomsnittlig ATP-poäng kvinnor män 0,67 0,84 2,02 2,65 2,89 4,07 3,50 4,66 3,61 4,75 3,24 4,34 3,13 4,27 Andel utan ATP-poäng kvinnor män 93,5 92,6 39,2 35,8 15,4 12,6 9,4 8,9 13,6 9,9 15,7 13,3 13,8 11,6 Medelarbetstid , tim kvinnor män 20,3 24,3 31,3 37,5 32,9 40,4 34,2 41,5 31,9 38,4 33,4 40,4 33,1 40,6 Källa: SCB If 20 (Inkomster), RFV (Pensioner), SCB grundtabeller (Arbetstid) Tabell 6 Över- och underskott av kapital för personer med kapitalinkomst ANTAL ÖVER- ANTAL UNDER- ANTAL ÖVER- ANTAL UNDER- SKOTT Totalt 2 221 000 12,1 1 395 000 15,2 1 825 000 24,3 1 729 000 22,6 Ensamst utan barn 1 371 000 9,5 416 000 11,3 1 206 000 13,1 664 000 14,8 Ensamst med barn 58 000 16,5 195 000 15,5 8 000 48,5 36 000 29,2 Sambeskattade u barn 602 000 16,4 325 000 14,3 506 000 39,1 548 000 23,1 Sambeskattade m barn 190 000 16,6 460 000 19,1 105 000 80,0 481 000 32,5 948 000 15,6 1 282 000 15,7 770 000 39,3 1 564 000 23,5 311 000 16,5 78 000 9,3 229 000 32,3 120 000 15,1 75 - år 427 000 14,3 32 000 7,3 258 000 22,1 42 000 11,5 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft kapitalinkomst Källa: SCB If 20 Tabell 7 Frivilligt pensionssparande och värdet av avdragsgilla pensionspremier , andel procent och avdragsbelopp, tkr ANDEL AVDRAG ANDEL AVDRAG % TKR % TKR Totalt 23,2 5,9 19,6 7,5 Ensamst utan barn 13,9 5,6 14,7 6,0 Ensamst med barn 29,5 3,8 24,5 5,9 Sambeskattade u barn 24,2 8,3 19,4 9,9 Sambeskattade m barn 40,0 4,8 32,5 6,9 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdrag Källa: SCB If 20 BILAGA 2 Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som föreslogs i propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i regeringens skrivelse Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). De uppgick då till 42procent. De regionala styrelserna hade detta år kvinnor. Årets redovisning avser förhållanden per . Då hade centrala och regionala styrelser sammantaget % kvinnor. Det är en ökning . Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. Centrala myndigheters styrelser Centrala myndigheter, nämnder m.m. ingår i redovisningen. Av tabell 1 och 2 nedan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamöterna ökat med en procentenhet sedan 1996 års redovisning. De uppgår nu till (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Högst andel kvinnliga ledamöter finns i styrelser under , tätt följt av och samt kvinnliga ledamöter. Andelen kvinnliga ordföranden har ökat. uppgick de till . uppgick de till . Fyra departement, samma som ovanstående, har fler kvinnliga än manliga ordföranden. Två av departementen saknar helt kvinnor på denna post. Regionala myndigheters styrelser I tabell 3 redovisas andelen kvinnor i sex regionala myndighetsgrupper. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . Kvinnorna utgjorde av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordförande). Motsvarande andel för var . Av tabell 3 framgår att flest kvinnliga ledamöter återfinns i försäkringskassornas, kronofogdemyndigheternas samt länsarbetsnämndernas styrelser i samtliga. Störst ökning av kvinnliga ledamöter har skogsvårdsstyrelserna, som ökat från till . Kronofogdemyndigheternas styrelser har ökat från till Lägst ligger länsstyrelsernas styrelser kvinnor. Tabell 1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare ORDFÖRANDE LEDAMÖTER INKL. KV M ANTAL % % ANTAL % % ANTAL % 1997 1997 1997 1997 1996 1997 1997 1996 1997 1997 Ju 2 14 54 46 48 63 54 52 117 100 UD 1 3 15 39 50 23 61 50 38 100 Fö 1 10 29 32 29 61 68 71 90 100 S 10 9 78 48 47 86 52 53 164 100 K 6 5 35 41 42 50 59 58 85 100 Fi 3 8 38 40 38 56 60 62 94 100 U 4 3 26 49 52 27 51 48 53 100 Jo 1 5 22 42 43 30 58 57 52 100 A 5 2 30 52 53 28 48 47 58 100 Ku 10 10 80 49 48 83 51 52 163 100 N 5 14 57 37 42 99 63 58 156 100 In 0 7 30 45 44 36 55 56 66 100 M 0 5 18 44 46 23 56 54 41 100 Totalt 48 95 512 44 43 665 56 57 1177 100 Tabell 2 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 5 3 8 Datainspektionen 1 5 4 9 , 2 3 5 , 1 3 4 , 2 4 6 Nämnden vid 3 3 6 vid 3 2 5 1 4 5 9 SIDA, 4 4 8 SIDA 4 3 7 1 5 3 8 Styrelsen för psykologiskt försvar 2 7 9 FOA 2 8 10 Försvarshögskolan 5 7 12 Flygtekniska försöksanstalten ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 5 4 9 1 5 3 8 1 7 6 13 1 4 3 7 för internationella adoptioner 1 6 3 9 Arvsfondsdelegationen 3 4 7 utbildningsstöd 1 4 4 8 1 1 4 5 Alkoholinspektionen 1 4 3 7 Fullmäktige för förvaltningen av Riksförsäkrings- verkets fonder m.m. 10 av medicinsk metodik 2 5 7 1 2 4 6 1 5 4 9 1 5 3 8 1 2 6 8 1 4 6 10 Kommunikationsforskningsberedningen 3 6 9 1 5 5 10 1 3 7 10 Kammarkollegiet 4 4 8 Statens löne- och pensionsverk 3 6 9 Lotteriinspektionen 1 ORDFÖRANDE ANTAL LEDAMÖTER INKL.ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 7 3 10 CSN, Delegationen för utländska studerande 1 2 2 4 1 3 4 7 1 3 3 6 Arkivet för ljud och bild 3 4 7 Statens utsädeskontroll 5 4 9 1 6 4 10 1 4 3 7 Arbetarskyddsstyrelsen 3 5 8 1 5 3 8 1 6 3 9 Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier 7 6 13 1 3 5 8 Livrustkammaren, och 4 6 10 - 4 3 7 Statens musiksamlingar 1 3 3 6 Talboks- och 1 6 2 8 Svenskt biografiskt lexikon 3 4 7 1 4 3 7 och TV 3 2 5 1 5 5 10 1 3 4 7 1 ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M 6 6 12 1 2 5 7 Delegationen för utländska investeringar i 3 10 13 1 3 3 6 () 3 6 9 () 3 7 10 1 4 4 8 Patentbesvärsrätten 4 5 9 Rymdstyrelsen 1 3 4 7 1 3 3 6 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll 3 6 9 geologiska undersökning 3 4 7 Turistdelegationen 1 3 5 8 stadsmiljöråd Tabell 3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare % 1997 1996 PROCENTENHETER Försäkringskassor 47 47 +0 Länsskattemyndigheter 36 34 +2 Kronofogdemyndigheter 47 35 +12 Länsarbetsnämnder 47 46 +1 Länsstyrelser 33 33 +0 Skogsvårdsstyrelser 43 25 +18 Samtliga 40 36 +4 Tabell 4 Antal kvinnor och män i regionala myndigheters styrelser fördelade på län; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare KV M Kv M Kv M Kv M Kv M Kv M 3 3 2 6 3 5 3 12 2 4 1 7 4 4 6 9 4 5 3 3 5 3 4 4 5 10 3 3 3 5 4 6 4 4 5 10 O 6 6 2 6 5 4 3 5 4 11 2 4 4 4 3 5 11 4 3 6 4 2 4 4 4 4 5 10 4 5 3 3 2 6 4 5 3 5 5 10 4 5 2 4 2 6 4 6 4 4 5 9 4 5 3 3 1 7 4 4 5 10 2 4 3 2 3 5 2 13 5 4 2 4 4 4 4 4 4 11 4 5 6 8 4 4 4 5 4 4 5 10 5 3 2 8 4 5 3 5 5 10 2 4 3 5 5 4 3 5 7 8 4 5 5 1 3 5 3 5 3 12 4 2 3 5 5 4 3 5 8 7 4 5 3 3 5 3 4 5 4 4 7 8 3 6 3 3 2 6 4 5 4 4 4 11 2 4 4 4 3 5 5 10 2 4 3 5 4 4 5 10 4 2 2 6 4 4 4 11 2 4 2 6 7 1 3 12 SUMMA 73 81 66 120 43 49 85 99 116 228 39 51 Senaste lydelse 1997:1271. Senaste lydelse 1997:1271. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 13