prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Men 3 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen innebär enligt Lag- rådet inte bara att radiofrekvenserna skall tas i anspråk utan att de skall tas i anspråk på ett sätt som leder till vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Lagförslaget skulle enligt Lagrådet möjligen kunna godtas om det blev utrett att de som under lagens giltighetstid kan förväntas få tillstånd till sändningar ingår i nätverksbildningar eller på annat sätt är så lierade med varandra att den eftersträvade mångfalden och lokala förankringen inte uppnås. Något underlag för en sådan bedömning hade emellertid enligt Lagrådet inte förebragts. hänvisade, mot bakgrund av Lagrådets synpunkter, till för- arbetena till yttrandefrihetsgrundlagen (prop. 1990/91:64). Utskottet anförde i huvudsak följande. Den angivna bestämmelsen sades enligt motiven närmast vara av målsättningskaraktär. En reglering på konstitutionell nivå kan inte gärna gå längre än att uttryckligen framhäva den grundläggande betydelse som måste tillmätas yttrandefrihetens intresse vid alla överväganden om fördelningen av radiofrekvenser. Det sägs vidare i motiven till yttrandefrihetsgrundlagen att en föreskrift av sådan innebörd skulle syfta till att utgöra en spärr mot obehöriga inskränkningar eller ett undergrävande av den frihet att begagna radiomediet för sändningar till allmänheten som även är möjlig och rimlig med hänsyn till andra anspråk på utrymme för radiotrafik. Den skulle inte heller hindra sådana överväganden och hänsynstaganden som även i ett demokratiskt samhälle är ofrånkomliga vid fördelningen av radiofrekvenser. Om finner att lagstiftningen på lokalradioområdet inte är ändamålsenlig, måste enligt utskottets mening inom de ramar grundlagen anger ha rätt att vidta lagstiftningsåtgärder för att få en ändring till stånd. Åtgärder av det slaget faller väl inom ramen för de överväganden och hänsynstaganden som är ofrånkomliga i ett demokratiskt samhälle. Avsikten med den föreslagna lagen var att hindra att den koncentration av ägande och nätverksbildning av lokalradiostationer som visats vara möjlig skulle fortsätta. En reform som bättre tillgodoser målsättningen i 3 kap. 2 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen skulle därigenom få förutsättningar att bli meningsfull. Det var således enligt utskottets mening här inte fråga om någon sådan obehörig inskränkning eller undergrävande av frihet att begagna radiomediet som det talas om i grundlagsmotiven. Sedan utskottets lagförslag, med stöd av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen, vilat , beslutade en lag om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio, den s.k. stopplagen (1995/96:KU16, rskr. tillsatte regeringen en kommitté, Lokal- och närradiokommittén, med uppgift att föreslå ändrade regler för lokala ljudradiosändningar. antog en lag om fortsatt giltighet av lagen om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio (bet. 1995/96:KU19, rskr. Därigenom gällde lagen till utgången av och Radio- och kunde fram till dess inte meddela nya tillstånd att sända lokalradio enligt lokalradiolagen. Genom ett beslut av gavs lagen fortsatt giltighet till utgången av (1996/97:KU27, rskr. 1996/97:209). Utskottet angav därvid att den bedömning av rättsläget som gjordes 1995 fortfarande var giltig. Man menade att det var nödvändigt att vidta lagstiftningsåtgärder för att komma till rätta med en utveckling som visat att lagstiftningen inte är ändamålsenlig från yttrandefrihetssynpunkt. Vidare hänvisade utskottet bl.a. till att Lokal- och närradiokommittén hade lagt fram lagförslag som syftade till ett ändrat urvalsförfarande vid fördelning av tillstånd att sända lokalradio. Förslaget var ämnat att åstadkomma en större ägarspridning och ett varierat programinnehåll. planerade regeringen att under slutet av lämna en proposition till med förändringar av reglerna för den lokala radion. meddelade regeringen att den inte avsåg att genomföra Lokal- och närradiokommitténs förslag såvitt avser ändrade regler för lokalradion. Avgörande för regeringens ställningstagande var den omfattande remiss-kritiken från flera juridiska instanser. En särskild utredare fick i stället uppdraget att lägga fram förslag om de framtida villkoren för den kommersiella lokalradion (dir. 1997:138). Utredaren skall bl.a. utgå från att sändnings-tillstånd inte skall fördelas genom ett auktions-förfarande. Förslagen skall lämnas till regeringen . Regeringen, som ansluter sig till tidigare bedömning av rättsläget, anser det angeläget att avvakta den särskilde utredarens förslag. Regeringen föreslår därför en fortsatt förlängning av den s.k. stopplagen till utgången av . Regeringen har inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med och TV samt Radio- och , inhämta ytterligare upplysningar och yttranden i ärendet. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Den s.k. stopplagen granskades av Lagrådet då den lades fram för . Eftersom det nu endast är fråga om en ytterligare förlängning av lagen anser regeringen att frågan är av sådan beskaffenhet att Lagrådets ytrande inte behöver inhämtas. 1 Förslag till riksdagsbeslut 41 2 Lagförslag 43 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag 43 3 Inledning 45 3.1 Omfattning 45 3.2 Utgiftsutvecklingen 46 3.3 Resultatbedömning 50 3.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 50 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna 52 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 54 3.3.4 Regeringens slutsatser 55 4 Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning 57 4.1 Omfattning 57 4.2 Utgiftsutvecklingen 57 4.3 Resultatbedömning 57 4.4 Revisionens iakttagelser 58 4.5 Anslagsavsnitt 58 58 A2 60 A3 63 A4 Statskontoret 64 A5 Täckning av merkostnader för lokaler 67 A6 68 A7 Folk- och bostadsräkning 70 A8 Kammarkollegiet 71 för offentlig upphandling 73 A10 Ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning 74 A11 Vissa nämnder m.m. 75 A12 76 A13 Utvecklingsarbete 76 A14 Kontrollfunktionen i staten 78 A15 : Garantiverksamhet 80 4.6 kassahållningsverksamhet och in- och utlåningsverksamhet 82 4.7 83 5 Det finansiella systemet 87 5.1 Omfattning 87 5.2 Utgiftsutvecklingen 87 5.3 Resultatbedömning 87 5.4 Revisionens iakttagelser 87 5.5 Anslagsavsnitt 88 B1 88 90 : anslagen B3 och B4 92 B3 : Förvaltningskostnader 99 B4 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning 100 101 5.6 Beräkning av kapitaltäckningskrav 102 6 Premiepensionssystemet 107 6.1 Omfattning 107 6.2 107 7 Särskilda finansierings- och garantiåtaganden 109 7.1 Omfattning 109 7.2 Utgiftsutvecklingen 109 7.3 Resultatinformation 109 7.4 Revisionens iakttagelser 110 7.5 Anslagsavsnitt 110 D1 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 110 D2 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 111 8 revisorer 115 8.1 Anslagsavsnitt 115 E1 revisorer 115 9 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag, 2. godkänner det nya målet avseende som regeringen förordar (avsnitt 6), 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A13 Utvecklingsarbete, för genomförande göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 4.5), 4. godkänner investeringsplanen för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 4.7), 5. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån inom en ram av högst i för investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 4.7), 6. för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A 1 ramanslag 37 640 A 2 ramanslag 132 978 A 3 ramanslag 55 550 A 4 Statskontoret ramanslag 64 597 A 5 Täckning av merkostnader för lokaler ramanslag 20 500 A 6 ramanslag 353 127 A 7 Folk- och bostadsräkning reservationsanslag 70 000 A 8 Kammarkollegiet ramanslag 24 256 A 9 ramanslag 6 427 A10 Ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning ramanslag 10 000 A11 Vissa nämnder m.m. ramanslag 961 A12 ramanslag 1 714 A13 Utvecklingsarbete ramanslag 24 170 A14 Kontrollfunktionen i staten reservationsanslag 85 000 A15 : Garantiverksamhet ramanslag 1 B 1 ramanslag 118 697 B 2 ramanslag 6 313 B 3 : Förvaltningskostnader ramanslag 84 701 B 4 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning ramanslag 535 000 B 5 ramanslag 6 297 D 1 Avgift för Statshypotekskassans grundfond ramanslag 30 000 D 2 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken ramanslag 18 700 E 1 revisorer ramanslag 18 704 Summa 10 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 10.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 § För att uppfylla kapitalkravet för marknadsrisker skall institutet ha en kapitalbas, beräknad enligt 6 8 §§, som täcker marknadsrisker beräknade enligt 4 kap. 2 8 §§. För att uppfylla kapitalkravet för marknadsrisker skall institutet ha en kapitalbas, beräknad enligt 6 8 §§, som täcker marknadsrisker beräknade enligt 4 kap. 2 8 eller 9 §§. Denna lag träder i kraft . 11.1 Omfattning Verksamheten inom utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning kan sammanfattningsvis sägas vara inriktad på att planera, underlätta och kontrollera så att statliga åtaganden sköts på ett så korrekt och effektivt sätt som möjligt. För verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning är syftet att tillse till att det finns förutsättningar och system av olika slag för en så effektiv statsförvaltning som möjligt. Verksamhetsområdet omfattar frågor som rör granskning, utvärdering och omprövning av statlig verksamhet, stöd i olika former till myndigheter och och andra statliga myndigheter, bl.a. avseende ekonomistyrnings- och systemfrågor och administrativ service, hur statens resurser hanteras vid transaktioner, förvaltning, upplåning och placeringar av medel. Detta inbegriper såväl ekonomiska resurser som statliga fastigheter och lokaler. Flera verksamheter inom verksamhetsområdet syftar till att tillhandahålla prognoser, analyser, bedömningar och statistik m.m. till beslutsfattare (såväl offentliga som privata). Trots verksamheternas gemensamma syfte en effektiv statsförvaltning kan det konstateras att det rör sig om relativt olikartade verksamheter. Verksamhetsområde B Det finansiella systemet innefattar bl.a. verksamhet som rör de finansiella instituten. Syftet med verksamheten är att bidra till stabilitet och effektivitet i det finansiella systemet genom analys, tillsyn och regleringar av de finansiella institutens agerande på marknaden. Verksamheten skall också syfta till ett gott konsumentskydd. Verksamhetsområdet omfattar även förvaltning av statens skuld (med undantag av den skuld som förvaltas av affärsverken). Verksamhetsområde C Premiepensionssystemet omfattar administration och förvaltning av de fonderade premiepensionerna i det nya inkomst- baserade ålderspensionssystemet. Ytterligare två verksamhetsområden återfinns inom utgiftsområdet. Verksamhetsområde D Särskilda finansierings- och garantiåtaganden omfattar avgifter för Stadshypotekskassans grundfond samt åtaganden genom Nordiska investeringsbanken, Europeiska investeringsbanken och Europeiska . Verksamhetsområde E omfattar revisorer VERKSAMHETSOMRÅDE Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning 585,8 885,6 812,6 886,9 744,7 734,1 B Det finansiella systemet 773,4 969,4 635,0 751,0 631,5 708,4 C Premiepensionssystemet D Särskilda finansierings- och garantiåtaganden 982,7 153,8 605,0 48,7 88,7 118,7 E revisorer 16,8 16,7 16,5 18,7 19,0 19,3 Totalt för utgiftsområde 2 2358,7 2 025,5 2 069,1 1 705,3 1 483,9 1 580,5 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Förändring av utgiftsomårdesram jämfört med den ekonomiska vårpropositionen är främst en följd av....I den ekonomiska vårpropositionen beräknades ramarna för utgiftsområde 2 för till , för till samt för till . Förändringen av utgiftsområdesramarna jämfört med den ekonomiska vårpropositionen är främst hänförlig till anslagen : Kostnader för upplåning och låneförvaltning, Åtgärder för att stärka det finansiella systemet, Avgift för Stadshypotekskassans grundfond samt Bidrag till kapitalet i (). Anslaget : Kostnader för upplåning och låneförvaltning har sänkts på grund av att inga provisionskostnader kommer att utgå för allemansspar då denna sparform nu upphört (avsnitt 5.5). Anslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet anvisades för betalning av ränta på det lån i som staten tog för att finansiera köpet av från Nordbanken (prop. 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 1991/92:352). Lånebeloppet uppgick till . I samband med att staten erhöll aktieutdelning från löstes lånet . Något anslag för detta ändamål behövs således inte . Neddragning av anslaget Avgift till Stadshypotekskassans grundfond (avsnitt 7.5) sker bl.a. för finansiering av en ökning av anslaget G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget Bidrag till kapitalet i () kommer inte att föras upp på statsbudgeten för utan först . Se vidare avsnitt 7.3. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall och 1998 De statliga myndigheternas ekonomiadministrativa (EA) värdering visar att andelen myndigheter med omdömet fullt tillfredsställande var . Detta är en klar förbättring jämfört med såväl 1995/96 () som 1994/95 () (avsnitt 3.3.3). Flera av de myndigheter som gör prognoser inom området har arbetat för att dels förlänga prognosernas tidshorisont, dels öka prognosernas användbarhet. Ambitionsnivån vad gäller kontroll av riskhantering i de finansiella instituten har höjts jämfört bl.a. genom en utvecklad tillsynsverksamhet (avsnitt 3.3.2). av statsskulden medförde att statskuldens kostnader var lägre än de beräknade (hypotetiska) kostnaderna för de s.k. riktmärkesportföljerna under budgetåren 1992/93 1997, varav lägre (avsnitt 5.5). Förändringar () är fr.o.m. en renodlad revisionsmyndighet. Andra uppgifter RRV svarat för har förts över till den nya myndigheten, () som skall arbeta för en effektiv ekonomistyrning inom staten (avsnitt 4.5). En ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inrättas fr.o.m (avsnitt 4.5). beslutade att införa en ny riskrelaterad garantimodell för staten (avsnitt 4.5). Regeringen lade fram en proposition om statsskuldsförvaltningen, vilken antogs av (avsnitt 5.5). har beslutat om bildandet av fr.o.m. (avsnitt 6). Mål De mål som föreslås gälla för utgiftsområdet är, med undantag för ett nytt mål för den nya , innehållsmässigt desamma som antogs av i samband med budgetpropositionen . Regeringen har dock ytterligare preciserat och utvecklat målen. Ett par av de tidigare målen har blivit sammanförda i mer övergripande mål och därmed har också antalet mål inom utgiftsområdet minskat något. För utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning gäller följande mål : Verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning: - skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Detta skall bl.a. ske genom granskning, metodutveckling, utvärdering och kontinuerlig omprövning av statlig verksamhet. - Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Genom bl.a. tillförlitliga prognoser och analyser skall beslutsfattare erbjudas information om den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen. - Officiell statistik och annan statlig statistik skall vara av god kvalitet. - Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Detta skall bl.a. ske genom tillhandahållande av system, tjänster, normgivning och metodutveckling. De fyra målen för verksamhetsområde A kan sammanfattas i: Hushållningen av statens resurser skall ske på bästa sätt. Verksamhetsområde B Det finansiella systemet: - Det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. - Statens skuld, med undantag för den skuld som förvaltas av affärsverken, skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Verksamhetsområde C Premiepensionssystemet: - Administration och förvaltning av premie- pensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för premiepensionsspararna (förslag till nytt mål, se avsnitt 6). Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall och 1998 Myndigheternas EA-värdering visar att andelen myndigheter med omdömet fullt tillfredsställande har ökat från 44 (1994/95) till 1997 (avsnitt 3.3.3). Flera av de myndigheter som gör prognoser inom området har arbetat för att dels förlänga prognosernas tidshorisont, dels att öka prognosernas användbarhet. Av de 227 påpekanden som årliga revision gav hade åtgärdats (avsnitt 4.5). Ambitionsnivån vad gäller kontroll av riskhantering i de finansiella instituten har höjts jämfört bl.a. genom en utvecklad tillsynsverksamhet (avsnitt 3.3.2). av statsskulden medförde att statskuldens kostnader var lägre än de beräknade (hypotetiska) kostnaderna för riktmärkes-portföljen under budgetåren 1992/93 - 1997 (avsnitt 5.5). Förändringar () är fr.o.m. en renodlad revisionsmyndighet efter att beslutat (hänvisn.!) att fördela RRV:s tidigare uppgifter på två myndigheter. Den nya myndigheten, (), arbetar för en effektiv ekonomistyrning inom staten genom att tillhandahålla stöd i form av bl.a. metodutveckling, utbildnings- och konsultinsatser, prognoser och ekonomisk statistik samt system för såväl som myndigheterna. har beslutat om bildandet av fr.o.m. . Myndigheten skall fungera som försäkringsgivare och administrera pensionssparande i fonder enligt de enskildas önskemål. beslutade att införa en ny garantimodell för staten. Genom avgifter som avspeglar statens risker i garantierna, byggs en reserv upp. Om avgiften inte täcker riskerna kan bevilja särskilda subventionsmedel via anslag. En ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inrättas fr.o.m . Myndigheten skall främja en gemensam, grundläggande statlig förvaltningskultur och förvaltningsetik och stödja kompetens- försörjning och ett systematiskt kvalitetsarbete inom den statliga förvaltningen. Regeringen lade fram en proposition om statsskuldsförvaltningen, vilken antogs av (prop. 1997/98:154, bet. 1997/98:FiU29, rskr. 1997/98:253). Beslutet innebar bl.a. att en tydligare ansvarsfördelning skapas mellan riksdag, regering och . Dessutom får utvärderingen av statsskuldsförvaltningen en mer framskjuten plats . Mål De mål som föreslås gälla för utgiftsområdet är med undantag för ett nytt mål för den nya , innehållsmässigt desamma som antogs av i samband med budgetpropositionen . Regeringen har dock ytterligare preciserat och utvecklat målen (se vidare nedan). För utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning gäller följande mål aktuella : Verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning: Hushållningen av statens resurser skall ske på bästa sätt - skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Detta skall bl.a. ske genom granskning, metodutveckling, utvärdering och kontinuerlig omprövning av statlig verksamhet. - Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Bl.a. genom tillförlitliga prognoser och analyser skall beslutsfattare erbjudas information om den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen. - Officiell statistik och annan statlig statistik skall vara av god kvalitet - Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Detta skall bl.a. ske genom tillhandahållande av system, tjänster, normgivning och metodutveckling. Verksamhetsområde B Det finansiella systemet: - Det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. - Statens skuld, med undantag för den skuld som förvaltas av affärsverken, skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Verksamhetsområde C Premiepensionssystemet: - Administration och förvaltning av premie- pensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för premiepensionsspararna (förslag till nytt mål, se avsnitt 6). Nedanstående tabell beskriver de mål och de målformuleringar som gällt under och hur dessa mål har omformulerats (skuggade). Ett par av de tidigare målen har blivit sammanförda i mer övergripande mål och därmed har också antalet mål inom utgiftsområdet minskat något. 11.3 Resultatbedömning Till skillnad från många andra utgiftsområden återfinns prestationer och gjorda insatser av utgiftsområdets många verksamheter i huvudsak inom statsförvaltningen. Detta gäller framförallt för verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning, eftersom verksamheten där primärt riktar sig till statsförvaltningen. Effektivisering och utveckling av den statliga förvaltningen syftar dock även i vidare bemärkelse till utveckling och effektivisering av all statlig verksamhet. Genom att utveckla förvaltningen bidrar verksamheten inom utgiftsområdet också till en statsförvaltning i medborgarnas tjänst. Nedan beskrivs resultatet av utgiftsområdets många verksamheter, bl.a. i förhållande till tillståndet och utvecklingen inom området. Den koppling av resultatbedömningen som görs till utgiftsområdets mål, sker genom att de målformuleringar (som angivits ovan) markeras kursivt (ofta inledningsvis för respektive stycke) i texten. 11.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området För att beskriva tillståndet och utvecklingen inom området som rör målet att statsförvaltningen skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse kan ett par olika mått vara behjälpliga. Utifrån Statskontorets rapport i statsförvaltningen 1990 97 (Statskontoret 1998:23) samt RRV:s iakttagelser i verkets årliga rapport till regeringen (RRV 1998:33), kan en viss bedömning göras. Enligt Statskontoret visar statistiken över de myndigheter som omfattats av produktivitetsstudien, att produktiviteten ökade , medan det därefter har skett en viss minskning, även om produktivitetsutvecklingen inom studiens områden sett olika ut (ett längre resonemang återfinns i volym I, avsnitt 9.4. produktivitetsutveckling samt i volym I, bilaga 6). RRV menar i sin årliga rapport att nedskärningar av anslag som ansvar och uppgifter inte har minskat, har ökat kraven på myndigheternas ledning att göra tydliga prioriteringar och effektivisera verksamheten. Detta har bl.a. lett till att beställar- och utförar/leverantörsförhållanden skapats inom många områden. Uppdragsfinansiering och avgifter direkt riktade till aktörer utanför statsförvaltningen har blivit allt vanligare . Ett verktyg som används för att mäta myndigheternas ekonomiadministrativa standard med tyngdpunkten på redovisning och intern kontroll vid myndigheten) är EA-värderingen. RRV, som utfört samtliga gjorda EA- värderingar, har kunnat konstatera en positiv utveckling under de år som värderingen har gjorts. En effektiv statsförvaltning kan också åstadkommas genom att kontinuerligt granska, utvärdera och ompröva den statliga verksamheten.