prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att Delegationen för utländska investeringar i på ett aktivt och systematiskt sätt genom sina olika verksamheter uppfyllt sitt uppdrag att främja utländska direktinvesteringar i i form av nyetableringar, expansionsinvesteringar, samarbetsavtal eller förvärv. Delegationen har för redovisat sin verksamhet i enlighet med de i regleringsbrevet angivna kraven och målen. På regeringens uppdrag har en särskild utredare utvärderat verksamheten vid delegationen avseende tiden . Utredaren konstaterar att myndigheten på en anmärkningsvärt etablerat en informations- och utredningsverksamhet av hög klass. Det betonas dock att fokus bör flyttas från information till sälj- och projektarbete. Vidare bör lokala/regionala myndigheter och organisationer på ett tidigare stadium ta huvudansvar i arbetet för att förfrågningar och projekt skall resultera i konkreta investeringar. Detta är i överensstämmelse med delegationens verksamhetsinriktning. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 39 168 Pris- och löneomräkning 740 Justering av 33 Överföring från UO 19 Regional utjämning och utveckling 7 000 Förslag 1999 46 941 Delegationen bör fortsätta och intensifiera det arbete som inletts för att i samarbete med regionala och lokala organ vidareutveckla dessas kunskaper och organisation samt stärka samspelet mellan nationell, regional och lokal nivå för ett effektivt investeringsfrämjande. Den av regeringen föreslagna anslagsnivån innebär att överförs från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Regeringen förutser vidare att utökade insatser för investeringsfrämjande genomförs inom utrikesrepresentationens olika delar. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). E5 Näringslivsutveckling i Tabell 7.5 Tusental kronor 1999 Förslag 150 000 2000 Beräknat 150 000 2001 Beräknat 250 000 har förutsättningar att bli en av mest dynamiska och starkaste tillväxtregioner. skall bidra till detta genom att vara en av de ledande nationerna i Östersjösamarbetet. Regeringen kommer att öka sina insatser för att underlätta handel och investeringar i regionen. Det finns en mycket stor potential i utbytet med våra Östersjögrannar. Vår totala export till , , , och ökade med inte till . Vår import från dessa länder ökade till . Ekonomisk tillväxt i dessa länder har stor betydelse för en stabil och fredlig utveckling och kan dessutom möjliggöra viktiga satsningar på t.ex. miljöförbättring. I syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning har , på grundval av sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) anslagit för åtgärder och projekt avseende bl.a. svensk livsmedelsexport, energisystem, ömsesidigt kunskapsutbyte, stärkt infrastruktur samt samarbete för att skydda miljön runt . Dessutom var syftet med denna så kallade Östersjömiljard att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stater och näringsliv i regionen. Ett antal departement och statliga myndigheter har varit delaktiga i beredningen av ärenden inom miljarden. Ansvaret för miljarden överfördes från Statsrådsberedningen till Närings- och . Intresset för Östersjömiljarden har varit stort och antalet inkomna ansökningar och projektförslag har varit mycket brett. Regeringen har i urvalet av projekt strävat efter att göra en lämplig fördelning av medlen med hänsyn till bl.a. företagstillväxt, sysselsättning samt internationella regler för bilateralt stöd. Regeringen har fattat beslut om ett flertal projekt. Bland annat kan nämnas renovering av kulturhus i och , demonstrationsfarm och mejeri i , marinbiologiskt centrum i , Visbystipendier samt IT-satsning i och . Sammantaget har regeringen fattat beslut om projekt till ett värde av ca , varav utbetalats ca . Ytterligare projekt bereds . Därmed är Östersjömiljarden i princip intecknad. Det är ännu för tidigt att göra en utvärdering av de beslutade insatserna eftersom många projekt inte kommit särskilt långt. Genomförda projekt kommer senare att utvärderas och redovisas för . Det kan finnas skäl att i detta sammanhang kort nämna den särskilda exportkreditgarantiramen som i första hand inrättats för affärer med de baltiska länderna och . Även affärer med , och kan täckas under ramen om särskilda villkor är uppfyllda. Ramen administreras av . Regeringen har avsatt för eventuella skadeförluster vilket belastat utgiftsområde 7, verksamhetsområde B Samarbete med . Syftet med ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Den utvärdering som gjorts av ramen drog slutsatsen att utsikterna att uppfylla de mål som uppställts för ramen var goda. Ramen kan ses som ett komplement till övriga samarbetsinsatser i . Mot bakgrund av den positiva utvärderingen och en väntad fortsatt efterfrågan på garantier under ramen föreslår regeringen i budgetpropositionen att ramen utvidgas med ytterligare till totalt . Ramen behandlas utförligare under utgiftsområde 7, anslaget B 2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Regeringens överväganden Resultatbedömning Regeringen förordade ekonomiska vårproposition en fortsättning av den verksamhet som bedrivits inom ramen för den första Östersjömiljarden genom att ytterligare tillförs . Det övergripande syftet med den andra miljarden är att, utifrån svenskt intresse, stimulera näringslivsutveckling i och handel med länderna i . Härigenom främjas sysselsättningen i . Miljarden skall inriktas på näringslivssatsningar och omfattar stöd till såväl företagsetableringar som projektexport och marknadssatsningar. Även vissa främjande- och informationsinsatser i regionen, kan komma i fråga. Projekt inom ramen för den andra miljarden bör utgå från näringslivets behov och verksamheten bör följdenligt i huvudsak inriktas på affärsmässiga projekt i den privata sektorn. Särskild vikt fästs vid små och medelstora företags deltagande i Östersjöhandeln. Kommunala och statliga infrastrukturinvesteringar bör som i första hand hanteras av Sida. Verksamheten inom ramen för den andra miljarden skall samordnas med och komplettera utvecklingssamarbetet med . Regeringen avser att tillsammans med svenskt näringsliv i en särskild Östersjöberedning utarbeta en strategi för agerande på det ekonomiska området i med avsikt att gemensamt bidra till ökad handel och ökade investeringar. Andra intressenter kommer att ges tillfälle att lämna bidrag till denna strategi. Inom ramen för strategiarbetet bör frågan om behovet av eventuella nya stödformer behandlas och förslag till närmare riktlinjer och organisatoriska frågor diskuteras. Regeringen har för avsikt att inrätta en samordningsfunktion med syfte att ge i huvudsak små och medelstora företag stöd och vägledning inför och i samband med exportsatsningar i . Denna bör finansieras ur den andra Östersjömiljarden. har i sitt betänkande Ta vara på möjligheterna i (SOU 1998:53) föreslagit att en översyn görs av statens främjande av handel och investeringar som är splittrat på en stor mängd aktörer med olika inriktning. Översynen bör enligt förslaget bl.a. syfta till att göra verksamheten mer överskådlig för företagen. En sådan översyn bör övervägas görs i samband med strategiarbetet. lade vidare i sitt betänkande fram förslag till åtgärder som regeringen kan vidta för att främja utvecklingen av handel och investeringar i regionen. Betänkandet utgör dessutom ett underlag till svenskt agerande bilateralt och multilateralt. Kommitténs förslag inriktades på snabbare och effektivare gränspassering och kontroll, förbättrad tillgänglighet av information och ökad kunskapsöverföring. Kommittén framförde flera förslag med direkt relevans för projektutformningen inom ramen för den andra miljarden, utvecklingssamarbetet med eller inom ramen för Marknadsplats . Regeringen kommer i sitt fortsatta arbete att ta hänsyn till dessa förslag. En utredning, Stöd till mindre företags marknadssatsningar i (Ds 1998:12) lämnade förslag om stöd ur Östersjömiljarden till små- och medelstora företag för marknadssatsningar i . Förslaget omfattar bl.a. stöd för finansiering av externa konsultkostnader och system för riskkapitalförsörjning. Regeringen avser återkomma till frågan om riskvillig finansiering i samband med strategiarbetet avseende ekonomiska roll i . Slutsatser bör intensifiera satsningen på att underlätta handel och investeringar i , som har förutsättningar att bli en av mest dynamiska och starkaste tillväxtregioner. Regeringen avser att tillsammans med svenskt näringsliv utarbeta en gemensam strategi för ekonomiska agerande i . tillförs under , varav , till näringslivsinriktade satsningar i . 35.6 Övrig statlig verksamhet () skall genom att utfärda garantier främja svensk export. Garantin skyddar mot vissa förlustrisker i samband med export till och investeringar i utlandet. För garantin betalas en premie som är relaterad till risken. Garantigivningen sker med resultatkravet att verksamheten skall vara självbärande över tiden. Den särskilda garantiramen för de baltiska staterna, m.fl. länder, som EKN administrerar på regeringens uppdrag, behandlas under utgiftsområde 7, anslaget B2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Utredningen om det statsstödda exportfinansieringssystemet Staten och exportfinansieringen (SOU 1998:23) överlämnade sitt betänkande till regeringen . Betänkandets förslag som bl.a. berör EKN:s verksamhet bereds . Regeringens överväganden Resultatbedömning I sin skrivelse till regeringen redovisar EKN, förutom resultatet för , också bedömningar av det ackumulerade riskvärderade resultatet per enligt tre alternativ; normalt, optimistiskt och pessimistiskt. EKN har under förhösten 1998 lämnat uppgifter som avser . De riskmässiga resultaten visar, förutom de kassamässiga flödena, även uppskattade värden av EKN:s utestående fordringar och engagemangsrisker. Prognoserna präglas av betydande osäkerhet bl.a. till följd av att en stor del av garantiengagemanget och fordringarna är koncentrerade till ett fåtal länder. kommer EKN att, till skillnad från , redovisa sitt resultat helt enligt förordningen (1996:862) om myndigheters årsredovisning. Detta innebär att resultatet tar hänsyn både till det uppskattade värdet på fordringarna och riskerna i engagemanget. Totalt redovisade EKN för ett kassamässigt överskott om ca . Återvinningarna uppgick till ca och skadeutbetalningarna till ca . uppgick EKN:s utestående fordringar till . Det ackumulerade riskmässiga resultatet per pekar i normalalternativet mot ett överskott på . I resultatet ingår skulden till staten på avseende räntekompensation för upplåning i den gamla verksamheten som EKN förväntas återbetala i nominella belopp. väntas EKN kunna återbetala ca , varav redan erlagts. Om inget oförutsett inträffar, väntas EKN kunna fortsätta att återbetala tidigare erhållen räntekompensation. Tabell 1: BEDÖMNING AV EKN:S ACKUMULERADE RISKMÄSSIGA RESULTAT (i miljarder kr, resultaten har belastats med de belopp som erhållits från statsbudgeten, sammanlagt t.o.m. ) NORMALALTERNATIV OPTIMISTISKT PESSIMISTISKT ACKUMULERAT RISKMÄSSIGT RESULTAT PER DEN 30 JUNI 1998 3,2 5,7 -3,3 Ramar för EKN-garantier Den av fastställda totala ramen för ordinarie exportkreditgarantier uppgår till . Regeringen har beslutat att EKN:s garantiåtaganden kan uppgå till , varav får avse så kallade SLV-garantier (stipulated loss value-garantier avseende export av civila flygplan). Utöver ramen för ordinarie exportkreditgarantier finns en särskild ram för investeringsgarantier på . Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Siffrorna avser nettoengagemanget efter schablonmässiga justeringar av utfästelsebeloppen. Regeringen gör bedömningen att totalramen för ordinarie exportkreditgarantier inte behöver höjas under och därför bör fastställas till . Med hänsyn till ett ökat antal förfrågningar för vissa större affärer kan tillgängligt utrymme inom ramen för investeringsgarantier visa sig otillräckligt. För att ha möjlighet att utfärda garantier för dessa och eventuellt tillkommande affärer anser regeringen att ramen bör höjas till . Om utnyttjandet av ramen ökar kraftigt kan det bli aktuellt för regeringen att återkomma till . Finansiering av verksamheten EKN kan, när likvida reserver inte är tillräckliga, låna i bl.a. . EKN har en obegränsad upplåningsrätt i . Det är regeringens bedömning att den obegränsade upplåningsrätten bör gälla även för . EKN förutser inget upplåningsbehov . Det internationella arbetet EU-anpassning och internationell harmonisering antog ett direktiv om harmonisering av medellånga och långa exportkreditgarantier som kommer att träda i kraft . Direktivet syftar till att minska den snedvridning av konkurrensen som uppstår till följd av att olika villkor gäller i olika EU-länder på detta område. övervägs om direktivet medför behov av förändringar i det svenska garantisystemet. Inom ramen för så kallade consensus-överenskommelse, i vilken EU är part, fortsätter diskussionerna om hur de riktlinjer om premiesättning för politiska risker, som fastställdes , skall tillämpas. Riktlinjerna träder i kraft , men EKN har börjat anpassa sig till dessa. Inom ramen för samma överenskommelse har parterna enats om att på försök - - införa särregler för så kallad projektfinansiering. Sådan finansiering avser projekt där det inte föreligger sedvanliga säkerheter och där risken uteslutande avser ett framtida kassaflöde. Särreglerna trädde i kraft . Slutsatser Regeringen föreslår att EKN även skall beviljas obegränsad upplåningsrätt i för att kunna infria gjorda åtaganden om likvida reserver ej är tillräckliga. Regeringen föreslår vidare att ramarna för garantigivningen bör fastställas till för ordinarie exportkreditgarantier samt för investeringsgarantier 36.1 Omfattning Till konsumentområdet hör följande myndigheter: , , samt . Inom området faller även tillsyn över och dess tillämpning av resegarantilagen (1972:204). Vidare omfattar konsumentpolitiken frågor som rör stöd till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av följande sammanställning: 36.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 108,3 103,0 106,9 113,2 116,0 115,6 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall EU-medlemskapet kombinerat med beslutade besparingar har medfört att flera av myndigheterna på konsumentområdet fått utökade arbetsuppgifter men med realt reducerade anslagsbelopp. Detta har ställt höga krav på effektiviseringar och prioriteringar i verksamheterna. Det är regeringens bedömning att detta i huvudsak hanterats på ett bra sätt av myndigheterna. Förändringar Miljö- och livsmedelsfrågorna samt konsumenternas ställning i IT-samhället har kommit att bli allt viktigare ur ett konsumentperspektiv. Inom EU har förändringar genomförts på bl.a. livsmedelsområdet, vilka även har påverkat det konsumentpolitiska arbetet i . Det har även skett en ökad fokusering på området konsumentpolitik från såväl från Kommissionens som medlemsstaternas sida, vilket kommit i uttryck i bl.a. Amsterdamfördraget. I vårpropositionen 1998 angavs att en databas med hushållsrelaterad miljöinformation skall skapas för att öka kunskapen om miljöfrågor. Totalt föreslås att sammantaget anvisas 2001 för en sådan databas. Regeringen föreslår vidare att det 2000 anvisas för utveckling av nya provningsmetoder avseende varors miljöaspekter samt för kunskapsutveckling och uppföljning, bl.a. avseende hushållsaspekter inom systemen för källsortering. Av fastställda konsumentpolitiska mål - Att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden1 - Att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt1 - Att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas1 - Att sådana konsumtions- och produktions- mönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling1 Prioriteringar - Att fortsätta arbetet med att genomföra handlingsplanen för att uppnå miljömålet - Att stärka konsumenternas ställning i informationssamhället - Att ge konsumenterna tillgång till bättre information om priser och annan information beträffande dagligvaror - Att arbeta för att konsumenterna skall få en starkare ställning i EU 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438 36.3 Resultatbedömning Resultatbedömningen görs utifrån de konsumentpolitiska målen, nämligen att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden, att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas samt att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Av betydelse för målet att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden är bl.a. () arbete med att pröva konsumenttvister och rekommendera lösningar av tvisterna. Efterlevnaden av ARN:s beslut har visat sig vara god. Följsamheten i procent för /96 var , och för uppgick följsamheten till , vilket är en klar förbättring. Följsamheten är dock i verkligheten troligen ännu högre. Anledningen är att en del företag, efter publicering av nämndens årliga undersökning, vidtar rättelse. Viss betydelse torde också tillskrivas publiceringen av den s.k. Svarta listan. och () arbete för en hög efterlevnad av den konsumentskyddande lagstiftningen har visat sig ge goda resultat genom att närings-idkarna oftast rättat sig efter de påpekanden som gjorts. Branschöverenskommelser, bl.a. om förbättringar vad gäller avtalsvillkor, har haft stor betydelse för att stärka konsumenternas ställning på marknaden. genomför vissa marknadskontroller vilka leder till förbättringar inom de kontrollerade produktgrupperna, t.ex. vad gäller leksaker och personlig skyddsutrustning. Miljöargument i marknadsföringen har granskats av med stöd av marknadsföringslagen. Kontakter med näringsidkare har i stor utsträckning lett till frivillig rättelse. Antalet kommuner med konsumentvägledare har minskat med 4 stycken till 236 stycken. Vid slutet av 1997 hade av innevånare tillgång till konsumentrådgivning. Vidare har matkostnadsundersökning gett konsumenterna ökade möjligheter att ta del av väsentlig prisinformation. Matkorgsundersökningen bedöms av regeringen ha en prispressande effekt på de orter som deltar i undersökningen. Svenska matpriser ligger i en europeisk jämförelse högt. Konsumenterna bör ges ett bättre verktyg att jämföra priser mellan olika butiker, så att de kan påverka priserna på marknaden. Av denna anledning har regeringen givit i uppdrag att utveckla en modell för att samla in och sprida information om priser i dagligvaruhandeln. I uppdraget ingår att inkludera prismätningar av ekologiskt producerade matvaror i modellen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Svenska konsumentkrav har fått ökat gehör i den europeiska standardiseringen, vilket bidragit till uppfyllelsen av målet att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas inom bl. a. leksaksområdet och cykel samt småbarnshjälmar. Produktstandardiseringen påverkar dessutom konsumen-ternas val av varor. Som ett led i arbetet med att stärka konsumenternas ställning i informationssamhället har regeringen tillsatt en utredning om Konsumenträttigheter i IT- samhället (In 1998:06). Under avser regeringen att fortsätta arbetet med att genomföra handlingsplanen för att uppnå miljömålet i konsumentpolitiken, att stärka konsumenternas ställning i informationssamhället, att ge konsumenterna tillgång till bättre information om priser och annan information beträffande dagligvaror, samt arbeta för att stärka konsumenternas ställning inom EU. 36.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar för myndigheterna inom verksamhetsområdet. 36.5 Anslag F1 8.1 Tusental kronor 5 000 1999 Förslag 5 171 2000 Beräknat 5 391 2 2001 Beräknat 5 474 3 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 minskades anslaget med 1 000 tkr. 2 Motsvarar 5 296 tkr prisnivå 3 Motsvarar 5 296 tkr prisnivå En jämförelse mellan budget och utfall visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Det ackumulerade anslagssparandet uppgick /98 till . Efter förslag i regeringens vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) beslutade att en indragning om skulle göras på anslag för . Regeringens överväganden Resultatinformation är en specialdomstol som i enlighet med lagen (1970:417) om marknadsdomstol m. m. handlägger mål och ärenden enligt konkurrenslagen (1993:20), marknadsföringslagen (1995:450), lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen (1988:1604), samt lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling. Vidare handlägger mål och ärenden enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, tobakslagen (1993:581), konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:830), valutaväxlingslagen (1996:1006), lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas samt lagen (1997:218) om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende. Det övergripande målet för är att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som den har att handlägga samt att leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inom det marknadsrättsliga området. Domstolen skall vidare verka för att mål och ärenden avgörs utan dröjsmål sedan skriftväxlingen avslutats. Domstolen har under avgjort 23 mål. Handläggningstiden har i genomsnitt varit 6 månader, vilket är en förbättring jämfört med föregående budgetår. Styckkostnaden per avslutat ärende uppgår i genomsnitt till . I mål enligt konkurrenslagen sker prövningen i tre instanser. Verkets beslut överklagas till , vars domar och beslut i sin tur kan överklagas till . är första instans i mål enligt marknadsföringslagen (1995:450). är andra och sista instans i mål enligt samma lag. Regeringen har föreslagit (prop. 1997/98:188) att som huvudregel skall utgå som instans i förbuds- och åläggandemål enligt marknadsföringslagen, vilka enligt förslaget istället kommer att handläggas av fr.o.m. som första och enda instans. Detta beräknas innebära minskade kostnader för om och år ökade kostnader hos med motsvarande belopp. En omfördelning av resurser görs från till . För uppgår beloppet till . Fr.o.m. tillförs genom en anslagsökning och en motsvarande anslagsminskning sker av anslag. Detta under förutsättning att beslutar bifalla propositionen (prop. 1997/98:188). Slutsatser Regeringen bedömer att verksamhet har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastslagna riktlinjerna och att domstolen har utfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anvisas ett anslag på . Anslag för har beräknats enligt följande: