prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — - tillsynsarbete har varit framgångsrikt och haft stor genom- slagskraft. - Aktiv uppföljning har i och med utgången av genomförts i samtliga län och arbets- metodiken utvärderas . - Resultaten från nationella uppföljning och utvärdering medför att sty- relsen ser stora behov av fortsatta studier när det gäller variationer mellan huvudmän i bl.a. vårdresurser och behandlingsresultat. Förändringar - får fr.o.m. an- svaret för ett nationellt planeringsstöd för läkarförsörjningen inom hälso- och sjuk- vården. - ansvarar för handläggning av ansökningar om legitimationer för personal inom hälso- och sjukvården. Genom lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område har antalet yrkes- grupper som kan legitimeras utökats med fyra nya grupper. - har i den nationella handlings- planen för äldreomsorgen givits ett ansvar för att bl.a. förstärka tillsynen inom äldreområ- det. - har med anledning av be- stämmelserna i den nya ålagts ett ansvar bl.a. för tillsyn för frågor som gäller hälsoskydd och för framtagandet av delmål och sektorsmål i miljöpolitiken samt givits ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. Prioriteringar - Hög prioritet skall ges åt den statliga tillsynen inom främst primärvården, äldresjukvården och äldreomsorgen. - Åtgärder skall vidtas för att följa utvecklingen inom hälso- och sjukvården vad gäller vårdens tillgänglighet och patientens ställning, samt för att stimulera sådan utveckling hos sjuk- vårdshuvudmännen. - Stöd skall ges till kommuner och landsting i deras utveckling av kvalitetssäkringssystem inom hälso- och sjukvården samt social- tjänsten. 6.3 Resultatbedömning övergripande mål var att verka för en god hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. har in- riktat sin verksamhet, såväl resursmässigt som organisatoriskt, mot en skärpt statlig tillsyn, mot uppföljning och utvärdering och mot stöd till olika huvudmän i deras uppdrag att utveckla verksamheten. Åtgärder har också vidtagits för att få en bättre spridning av resultaten av styrel- sens verksamhet. verksamhet är indelad i verksamhetsgrenarna tillsyn, aktiv uppföljning, nationell uppföljning och utvärde- ring, utbildning och utveckling, övriga huvud- uppgifter samt beredskap. Regeringens bedöm- ning nedan av resultat följer i huvudsak indelningen i verksam- hetsgrenar. Tillsyn Målet för tillsynen inom hälso- och sjukvården är att bedriva tillsynsverksamheten så att den bidrar till hög patientsäkerhet och kvalitet i den svenska hälso- och sjukvården. Detta skall ske bl.a. på ett sådant sätt att företrädare för vårdgivarna vidtar konkreta åtgärder för att åstadkomma tillfreds- ställande patientsäkerhet och kvalitet i hälso- och sjukvården. årsredovisning för visar att styrelsen prio- riterat tillsynsinsatser inom den primära medi- cinska tillsynen och därigenom erhållit goda resultat inom området. har genomfört 922 tillsynsbesök och 438 verksamhetstillsyns- insatser (jämfört med 700 respektive 1996). Styrelsens genomsnittliga handlägg- ningstider har legat väl inom ramen för de mål som satts upp av regeringen i regleringsbrevet för . För anmälningsärenden har den genom- snittliga handläggningstiden varit (jämfört med målet ) och för egeninitierade tillsynsärenden har den genomsnittliga handläggningstiden varit 5,3 må- nader (jämfört med målet ). I de fall styrelsens tillsynsåtgärder lett till be- slut med krav på åtgärder från huvudmännens sida, har dessa resulterat i rapporter eller uppgif- ter om vidtagna åtgärder från huvudmännens sida i av fallen. I de fall åtgärder vid- tagits av huvudmännen har dessa i av fallen av tillsynsenheterna bedömts vara helt till- fredsställande, i av fallen delvis till- fredsställande och endast i av fallen inte alls tillfredsställande. När det gäller den sociala tillsynen skall i samverkan med länsstyrelserna verka för att öka rättssäkerhet, laglighet och kvalitet inom . På det sociala till- synsområdet ligger huvudansvaret för det direkta tillsynsarbetet hos länsstyrelserna. Socialstyrel- sen har i samverkan med länsstyrelserna bl.a. på- börjat ett arbete med att utveckla mål, mått och metoder för uppföljning och redovisning av den regionala tillsynen. Med anledning av beslut om den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307) skall Social- styrelsen effektivisera sin tillsyn inom området. Vidare skall följa arbetet med en fördjupad samverkan mellan kommuner och landsting i syfte att åstadkomma högre kvalitet i vård och omsorg. Regeringens samlade bedömning är att Social- styrelsens tillsynsarbete inom såväl hälso- och sjukvårdsområdet som socialtjänstområdet varit framgångsrikt och att har arbetat med målen för verksamheten på ett tillfredsstäl- lande sätt. Regeringen anser att tillsynsarbetet även framgent bör vara ett prioriterat område för och att det är viktigt att omfatt- ningen och kvaliteten på tillsynsinsatserna kan upprätthållas. IT-omställningen Mot bakgrund av bestämmelserna i förordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem uppdrog regeringen i regleringsbrevet för åt So- cialstyrelsen att redovisa om myndigheten bedömer att det finns risker för allvarliga störningar i vitala samhällsfunktioner inom dess tillsynsområde. har inkommit med en rapport till regeringen. I rapporten redovisar att myndigheten sett över sina egna system och att dessa i princip i sin helhet är anpassade till övergången . När det gäller Social- styrelsens tillsynsområde gör myndigheten be- dömningen att anpassningsarbetet inom hälso- och sjukvårdsområdet pågår och att inga alarme- rande rapporter har erhållits. Socialsty- relsen framhåller att den landstingskommunala vården generellt sett hunnit längre i sitt anpass- ningsarbete än den kommunala sjukvården. So- cialstyrelsen gör också bedömningen att vari- ationen i både medvetandegrad och anpassnings- arbete är större bland de privata vårdgivarna än inom den offentliga vården. framhåller slutligen att myndigheten genom sin tillsynsorganisation kommer att följa sjukvårds- huvudmännens fortsatta anpassningsarbete. För att ytterligare förstärka de statliga insat- serna för att underlätta IT-omställningen uppdrog regeringen åt ett antal sektorsmyndigheter, däribland , att inom sina ansvarsområden noggrant följa an- passningsarbetet, analysera och bedöma eventu- ella risker för allvarliga störningar samt överväga och vid behov uppmärksamma ansvariga på nöd- vändiga åtgärder för att säkerställa viktiga sam- hällsfunktioner i samband med IT-omställningen . Myndigheterna skall också vid be- hov vidta erforderliga förberedelser för att av- hjälpa eventuella brister i ledningsorganisationen. Uppdraget skall ske i samverkan med Statskon- toret och en första redovisning skall lämnas till regeringen . Komp- letterande redovisningar skall därefter lämnas och . Aktiv uppföljning Målet för den aktiva uppföljningen är att skall genomföra länsvisa gransk- ningar av ändamålsenligheten i de åtgärder som kommuner och landsting vidtagit för att till- godose befolkningens behov av hälso- och sjuk- vård och socialtjänst. Detta skall ske bl.a. på ett sådant sätt att konkreta åtgärder för verksamhe- tens utveckling genomförs av huvudmännen. Aktiv uppföljning genomförs i ett litet antal län åt gången under totalt och med ett bestämt tema. genomför- des länsvisa uppföljningar i tre län på temat kommuners och landstings långsiktiga anpass- ning till ändrade ekonomiska förutsättningar. Syftet var att belysa huvudmännens strategier och prioriteringar för att på lång sikt upprätthålla god kvalitet, rättssäkerhet och vård på lika villkor. I och med utgången av skall samtliga län ha granskats inom ramen för den aktiva uppföljningen. utvärderar därefter arbetsmetodiken. framhåller i sin årsredovisning för att myndigheten i sin aktiva uppfölj- ning funnit att det både inom hälso- och sjuk- vården och fortfarande finns brister i kommuner och landsting vad gäller målformulering, uppföljning och utvärdering, dvs. i det arbete som till stora delar rör kvalitets- utveckling. framhåller också i års- redovisningen att den aktiva uppföljningen har en stor genomslagskraft som leder till utveckling och till åtgärder där så behövs. Regeringen delar denna uppfattning och gör bedömningen att arbete med den aktiva upp- följningen har varit framgångsrikt och att har arbetat med målen för verksamheten på ett tillfredsställande sätt. Nationell uppföljning och utvärdering Målet för den nationella uppföljningen och ut- värderingen är att till regerings- kansliet samt till kommuner och landsting skall ta fram underlag inom hälso- och sjukvård, smittskydd och hälsoskydd, folkhälsa, väl- färdsförhållanden och socialtjänst. Underlagen skall vara tillförlitliga, relevanta och aktuella och ge mottagaren goda möjligheter att värdera, ut- veckla, förbättra och ompröva verksamhet inom dessa områden. Nationell uppföljning och utvärdering är ett område som har prioriterats högt av Socialstyrel- sen . Ett av de många projekt som bedrivit inom ramen för sin na- uppföljning och utvärdering är en studie av effekterna av ekonomiska neddragningar och höjda patientavgifter inom hälso- och sjukvården. Projektet bedrivs och skriver i sin årsredo- visning för att det har visat sig svårt att isolera den inverkan som just ekono- miska neddragningar har haft och att vården i vissa fall kan bibehållas på oförändrad nivå genom att de ekonomiska neddragningarna kompenseras genom ytterligare förbättringar av rutiner och organisation. Det är också så att förändringar i ekonomiska förutsättningar inte heller slår igenom i medicinska effekter förrän . Regeringen följer med uppmärk- samhet resultatet av projektet som beräknas slutföras . Målet för arbete med kvali- tetssäkring är att bidra till att ett effektivt och systematiskt kvalitetssäkringsarbete bedrivs inom hälso- och sjukvården samt inom social- tjänsten. trädde Socialstyrel- sens föreskrifter och allmänna råd för kvalitets- system i hälso- och sjukvården (SOSFS 1996:24) i kraft. har en kartläggning ge- nomförts av andelen verksamhetschefer som känner till dessa föreskrifter och allmänna råd. Kartläggningen visade att av samtliga tillfrågade kände till föreskrifter om kvalitetssystem och uppgav att de läst hela eller det mesta av föreskrifterna. När det gäller tillämpningen av krav på kvalitetssystem för olika områden i verksam- heten ansåg av de tillfrågade att de i mycket eller ganska stor utsträckning arbetar med kvalitetssäkring. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att även noga följer hur arbetet med kvali- tetssäkring fortskrider inom hälso- och sjukvår- den. Regeringen noterar också med tillfreds- ställelse att bedriver ett arbete för att klargöra definitioner av kvalitetsbegreppet inom hälso- och sjukvården, vilket är en förutsättning för att kunna avgränsa och beskriva kvalitetsutvecklingen i hälso- och sjukvården. har för avsikt att komma med förslag till sådana definitioner . Inom ramen för sitt arbete med kvalitets- uppföljning i vården har bl.a. fokuserat på områdena tillgänglighet i vården, patienttillfredsställelse, hälso- och sjukvårdspersonalens kompetens, användningen av läkemedel, åtgärdbar dödlighet samt . I årsredovisningen för redovisar ett antal resultat från sitt arbete inom ovanstående områden. Sammanfattningsvis menar att de viktigaste resultaten av kvalitetsuppföljningen inom hälso- och sjukvården är att: - kvaliteten i den akuta somatiska sjukvården har förbättrats kraftigt , - kvaliteten inom primärvård och psykiatri när det gäller behandlingsresultat inte f.n. kan be- dömas då det finns alltför få data, - variationerna mellan huvudmännen i behand- lingsinriktning, vårdresurser och behand- lingsresultat i vissa fall är mycket stora, - sannolikt behåller den internationella tätposition som vi tidigare haft när det gäller åtgärdbar dödlighet, - det finns anledning att anta att medan be- handlingsresultaten genomsnittligen är goda, finns en tydlig tendens till ökande köer och därmed en risk för att behandlingsbehov inte tillgodoses. framhåller att dessa resultat medför att styrelsen ser stora behov av fortsatta noggranna studier när det gäller främst variatio- nerna mellan huvudmännen i behandlingsinrikt- ning, vårdresurser och behandlingsresultat samt när det gäller tendenserna till ökande köer och till att behandlingsbehov därmed inte tillgodoses. Regeringen delar bedömning på dessa områden. Resurserna för nationell uppföljning och ut- värdering inom socialtjänstområdet har minskat jämfört med föregående år. har genomfört intervjuundersökningar för att försöka bedöma vilka effekter den nationella uppföljningen och utvärderingen får för de verksamheter som följs upp och utvärderas. har bl.a. utvärderat effekterna av den nationella upp- följningen och utvärderingen av Ädelreformen och av handikappreformen med avseende på i vilken mån bidragit till utveck- lingen i kommuner och landsting. Utvärde- ringarna har fokuserat på hur nått ut med sina resultat och hur dessa använts. Däremot har kvaliten i utvärde- ringsarbete, t.ex. om genomförda analyser är till- förlitliga, inte utvärderats systematiskt. Resulta- ten från undersökningarna visar att rapporterna från de båda reformuppföljningarna är mest kända, lästa och tillgängliga på den centrala nivån och då särskilt inom och berörda riksdagsutskott samt inom respektive . Praktiskt taget samtliga intervjuade på den cent- rala nivån kände till rapporterna och hade läst dem. Att rapporterna haft effekt på den centrala nivån visas enligt Social- styrelsen också av att regering och riksdag vid- tagit vissa åtgärder som relaterat till det som sty- relsens visat i sina rapporter. Även på den regionala nivån är kännedomen om rapporterna goda. Inom landstingen och länsstyrelserna kände samtliga intervjuade till rapporterna och hälften respektive hade läst dem. På den lokala nivån visar uppföljningarna att det finns stora skillnader i hur rapporterna tas emot av politiker och av tjänstemän. Endast hälften av de tillfrågade lokalpolitikerna kände till rappor- terna och hade läst dem. Motsvarande tal för de kommunala tjänstemännen var 70 re- spektive . Inom ramen för den nationella uppföljningen och utvärderingen följde även upp bl.a. utvecklingen av kommuner- nas barnomsorgsregler för barn till arbetslösa. Dessutom har missbrukarvårdens utveckling avrapporterats. Vidare har socialbidragsut- nyttjandet bl.a. belysts i Social rapport och i statistikrapporten 1996. har en uppföljning av förändringen i social- tjänstlagen initierats. har beviljats projektmedel från för ett s.k. kontrollinsatsprojekt. Syftet med det aktuella kontrollinsatsprojektet är att analysera om olika former av stimulansbidrag har varit och är bra styrinstrument. har engagerat en extern konsult som projektledare och de stimu- lansbidrag som analyseras i projektet är de sti- mulansbidrag som utgivits i samband med tre av de stora reformerna : Ädelre- formen, handikappreformen och psykiatrire- formen. Projektet har startats upp under somma- ren och och skall resultera i en slutrapport . Regeringens bedömning är att på ett tillfredsställande sätt har arbetat med målen för nationell uppföljning och utvärdering . Regeringen anser att det är viktigt att även fortsättningsvis priori- terar denna verksamhet. Utbildning och utveckling konkreta ansvar för utbild- ningsfrågorna inom hälso- och sjukvården är i första hand koncentrerat till läkarnas vidareut- bildning i form av specialistutbildning och till den kompetensgaranti som legimationen inne- bär. har också ett ansvar för att påverka vårdgivarna så att vårdpersonalen har rätt kompetens för sina uppgifter och att de ges möjlighet till fortbildning i samband med att ar- betsinnehållet förändras. ansvarar vidare för att pröva ansökningar om legitimation och andra behörig- hetsbevis som garanterar innehavarens yrkes- kompetens. Styrelsen för också ett tillförlitligt och aktuellt register över samtliga personer med svensk legitimation. I registret är även av , , beslu- tade behörighetsinskränkningar införda. utfärdades knappt 6 200 legitimationer för tolv yrkesgrupper. Därutöver utfärdades drygt 5 000 andra bevis och intyg avseende behörighet för hälso- och sjukvårds-personal. Genom aktuella målbeskrivningar för de fast- ställda specialiteterna inom hälso- och sjukvår- den anger kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som krävs för respektive specialitet. svarade för 184 s.k. SK-kurser för läkare under spe- cialisttjänstgöring. Målet för verksamhet inom utvecklingsområdet är att förbättra metodiken och kvaliteten i det sociala och pedagogiska ar- betet. insatser inom området skall bidra till att utvecklings- och förnyelsear- bete kommer till stånd inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Inom ramen för utveck- lingsarbetet skall också beskriva kunskapsläget och identifiera områden som har behov av utvecklingsarbete. När det gäller utvecklingsarbete inom hälso- och sjukvårdsområdet har sådant främst bedrivits inom ramen för den medicinska faktadatabasen . Utvecklingsarbetet har här främst bestått i att initiera och stödja systematisk dokumenta- tion och analys som i sin tur skall vara ett under- lag för kvalitetsutveckling och resultatuppfölj- ning inom hälso- och sjukvården. producerade eller uppdaterade 39 s.k. state-of-the-art dokument och lade stora re- surser på arbetet med nationella riktlinjer och kvalitetsregister. En utvärdering av delar av ar- betet med kunskapsspridning inom MARS som skett visar att av de till- frågade uppgav att informationen var ett stöd i arbetet och en hjälp vid undervisning samt till uppfyllde de angivna syftena med MARS som en faktadatabas. har också en viktig roll i såväl det nationella som det europeiska standardise- ringsarbetet för medicintekniska produkter. Sty- relsens insatser inom detta område har ökat i omfattning efter ikraftträdandet av EG:s direktiv om medicintekniska produkter (direktiv /42/EEG). Vad beträffar utbildning och utveckling inom socialtjänstområdet har ökat betoningen på utvecklingsarbete med anknytning till de förändrade bestämmelserna i socialtjänstlagen. Projektet ut- veckling av () som syftar till att skapa en nationell kunskapsbas grundad på vetenskap och beprövad erfarenhet har initierats. har haft i uppdrag att analysera effekterna av de insatser som genomförts inom ramen för myndigheternas utvecklingsmedel inom socialtjänstområdet samt grunderna för fördelningen av medlen. En redovisning av upp- draget har överlämnats till regeringen . I rapporten redovisas inriktning och om- fattning av genomfört utvecklingsarbete, vilka generella erfarenheter som vunnits samt en allmän bedömning av projektens betydelse lokalt. Regeringen anser att på ett tillfredsställande sätt har arbetat med målet för sin verksamhet inom utbildnings- och utveck- lingsområdet. Övriga huvuduppgifter verksamhetsgren Övriga huvud- uppgifter omfattar många olika verksamheter. Bland dessa verksamheter kan nämnas bl.a. drif- ten av flera register (såväl epidemiologiska som andra register), insatser inom an- svar för den officiella statstiken, rådet för vissa rättsliga, sociala och medicinska frågor (Rättsliga rådet), besvarande av remisser m.m. samt en stor del av beredskapsinsatserna. Bland de viktigaste uppgifterna har varit arbetet med det biverkningsregister för dentala material som infördes , arbetet med ett förskrivarregister med anledning av läkemedelsreformen och utarbetandet av koder till grund för registrering av sjukdom eller sym- tom på sjukdom med anledning av att nya klassi- fikationer för sjukdomar och kirurgiska åtgärder togs i bruk i fr.o.m. . Regeringen uppdrog i regleringsbrevet för åt att redovisa sina erfarenheter av statistikre- formen. Statistikreformen innebär främst en ändrad ansvarsfördelning för den officiella statistiken och fick genom den nya statstikorganisationen ansvaret för den offi- ciella statistiken inom ämnesområdena hälsa och sjukdomar (dödsorsaker), hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Syftet med den ändrade an- svarsfördelningen var att genom ett ökat an- vändarinflytande över statistiken få till stånd en ökad flexibilitet i statistikproduktionen och ett ökat kostnadsmedvetande. har redovisat uppdraget till regeringen. I redovisningen gör bedömningen att den nya statistikorganisationen fungerat i en- lighet med intentionerna för reformen och att en tydlig beställar- och utförarroll har utvecklats. Detta har redan lett till en viss konkurrens och en viss ökning av kostnadseffektiviteten i pro- duktionen av statistik. Detta har enligt Social- styrelsen skett både genom att kostnaderna för vissa produkter sjunkit och genom att kvaliteten i produkterna höjts. I ett internationellt perspek- tiv är den svenska statistiken inom den sociala sektorn av hög kvalitet. fram- håller emellertid att det finns ett behov av för- bättrad statistik inom framförallt äldreomsorgen och för öppna insatser inom verk- samhet samt inom den öppna hälso- och sjuk- vården. Dessutom behövs en mer heltäckande registrering av den öppna vården och äldre- omsorgen. gavs i regleringsbrevet för i uppdrag att efter samråd med Naturvårds- verket redovisa omfattningen av och innehållet i sådan information som tas fram i ordinarie verksamhet och som kan användas i den nationella miljöövervakningen som är Na- turvårdsverkets ansvar. har i en skrivelse till an- fört att de data som myndigheten producerar inom ramen för sin övervakningsfunktion, bl.a. den nationella epidemiologiska bevakningen och den nationella folkhälsorapporteringen, inklusive analyser av miljöns betydelse för befolkningens hälsa, inte är av den arten att de kan användas inom den nationella miljöövervakningen. Social- styrelsen framhåller dock att det finns ett stort behov av samverkan mellan så att analyser kan göras med utgångspunkt i deras skilda övervakningsfunk- tioner. Regeringen delar be- dömning. Regeringen beslutade att So- cialstyrelsen skulle förvalta det statliga stödet om till tortyrskadade flyktingar m.fl. Medlen disponeras t.o.m. . I uppdraget ingick även att till regeringen inkomma med en redovisning av hur medlen använts och fördelats. har lämnat en delrapport till regeringen. Av rapporten framgår att de som disponerar till projekt inom forskning och metodutveckling inom området nu efter fem ansökningstillfällen 1998 i stort sett är fördelade. En ideell förening, Kansliet för tortyr- och traumaskadade (KANTT) har bildats som disponerar . Gender Enligt regleringsbrevet för skulle Social- styrelsen, som en del i myndighetens utveck- lingsarbete, analysera förslag och verksamhet utifrån såväl kvinnors som mäns utgångspunkter, dvs. anlägga ett genderperspektiv. Av Social- styrelsens årsredovisning för framgår att har formulerat mål för sitt arbete med genderperspektivet. Målet är att könsaspekterna skall beaktas i alla nya verksamheter som ingår verk- samhetsplan, då det är relevant för verksam- hetens frågeställningar. skall könspers- pektivet vara beaktat i alla verk- samheter. I årsredovisningen redovisar vidare att myndigheten beaktat könsaspekterna i sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete där så varit möjligt. Resultat av detta är att köns- aspekterna belysts i bl.a. Social rapport , i Folkhälsorapport , i , i de delar av officiella statistik som ansvarar för (för- utom barnomsorgen), i kartläggningen av vården av tunga missbrukare, i studien över invandrar- ungdomars kontakt med samt i uppdraget om jämställdhet i barnomsorgen. konstaterar i årsredovisningen att myndigheten har underlag för att inom upp- följnings- och utvärderingsarbetet göra en mer utvidgad analys av kvinnors och mäns skilda be- hov och förutsättningar än vad som gjorts. Regeringen anser att det är viktigt att Social- styrelsen inom sitt uppfölj- nings- och utvärderingsarbete utvecklar sin ana- lys av genderfrågorna.