prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Lärarna måste finna former för att ta till vara och vidareutveckla den kunskap och kompetens som de vuxenstuderande redan har. Kreativitet, kritisk analys och självständigt kunskapssökande måste stimuleras och det i sin tur kräver en pedagogisk/metodisk förnyelse. Regeringen har därför avsatt totalt för för särskilt riktade insatser för att stärka lärare inom den samlade vuxenutbildningen i att utveckla metodik och pedagogik anpassade för vuxnas lärande. överlämnar en handlingsplan för vuxenutbildningen som en grund för den fortsatta reformeringen. har fått i uppdrag att ansvara för nationella fristående utvärderingar av . som modell och metod har på uppdrag av utvärderats av Statskontoret. Enligt utvärderingen har genomförandet av med en särskild delegation i varit kostnadseffektivt och givit snabba effekter. Dialogen mellan staten och kommunerna har varit intensiv och omfattande. Utvärdering som syftar till att kartlägga de studerandes upplevelse av har på uppdrag av genomförts av . Utvärderingen visar att av deltagarna är mycket eller ganska tillfredsställda med sina studier. skall följa utvecklingsarbetet i kommunerna och lämna delrapporter och 1999 så att regeringen successivt skall kunna vidta åtgärder som bidrar till att påskynda förnyelsen av vuxenutbildningen. Kommitténs förslag om den framtida vuxenutbildningen skall inlämnas till regeringen . I samband med delrapport (SOU 1998:51) inbjöd regeringen kommuner, organisationer och myndigheter att komma med synpunkter och förslag på betänkandet och på den fortsatta reformeringen av vuxenutbildningen. har i tilläggsdirektiv (dir 1997:104) fått i uppdrag att se över funktionshindrade deltagares situation inom alla former av vuxenutbildning. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att i utvecklingsplanen återkomma med inriktningen av den framtida vuxenutbildningen. Kvalificerad yrkesutbildning Som ett led i regeringens breda satsning på utbildning pågår försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (KY). Försöksverksamheten leds av kommittén för kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén skall vidare svara för uppföljning av verksamheten samt ansvara för att en från kommittén oberoende utvärdering kommer till stånd. Kommittén skall lämna en slutrapport senast . Målet med verksamheten är att pröva nya eftergymnasiala utbildningar med nya pedagogiska former och nya anordnare. Utbildningen skall förena en praktisk inriktning med fördjupning av de teoretiska kunskaperna. Under en tredjedel av utbildningstiden genomförs utbildningen som lärande i arbete. Intresset för att anordna KY-utbildningar har varit mycket stort. Utbildningarnas nära koppling till arbetslivet och den flexibla organisationsformen gör dessutom att de snabbt kan svara mot arbetsmarknadens efterfrågan. I enlighet med vad som angavs ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) anslås medel för en ökning av antalet platser från 8 800 till 12 000 platser . Försöksverksamheten har, som också angavs i vårpropositionen, förlängts t.o.m. . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten skall övergå i reguljär verksamhet. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga senast . Kompletterande skolor Den av regeringen tillkallade utredaren med uppdrag att se över det statliga stödet till kompletterande skolor (dir.1997:42) överlämnade sitt betänkande Fristående utbildningar med statlig tillsyn inom olika områden (SOU 1998:11). I betänkandet föreslås bl.a. att det statliga stödet till dessa skolor fortsättningsvis skall administreras av . Betänkandet har varit föremål för remissbehandling . Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag med anledning av betänkandet . Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med och se över principerna för det statliga åtagandet vad gäller flygutbildningarna. Utredningen skall bl.a. ge svar på vilka utbildningar som skall vara högskolans ansvar och vilka som kan bedrivas inom det offentliga skolväsendet respektive som kompletterande skola. Uppdraget skall redovisas . Distansutbildning för vuxna Distansutbildning och IT har fått en allt större betydelse för utveckling av flexibla former för lärande inom hela utbildningsväsendet inte minst inom folkbildning och vuxenutbildning. Statens skolor för vuxna (SSV) har en strategisk roll för att utveckla distansundervisningen och skall medverka till att bredda kommunernas användning av distansutbildning i syfte att öka utbildningsutbudet och skapa tillgänglighet. En särskild kommitté, (), har haft regeringens uppdrag att lämna förslag som kan främja en ökad användning av distansmetoder i utbildningen. DUKOM presenterade sitt slutbetänkande Flexibel utbildning på distans (SOU 1998:64). Regeringen avser att återkomma till om SSV:s framtida utformning och dess roll i utvecklingen av distansutbildningen. 4.6 Övriga frågor Försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i Bakgrund Försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i bedrivs . Verksamheten pågår i , och . Den förberedande dansundervisningen sker samordnad med vanlig grundskoleundervisning efter en jämkad timplan. Bestämmelser om försöksverksamheten finns i förordningen (SKOLFS 1991:15) om försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i . På gymnasienivå finns en utbildning till yrkesdansare, som är förlagd till . har på uppdrag av regeringen utvärderat försöksverksamheten. Utvärderingen visar bl.a. att avstegen från ordinarie timplan är så stora att danseleverna inte får betyg i vissa ämnen. Antalet ämnen där eleverna saknar betyg varierar mellan två och fyra beroende på var utbildningen anordnas. I samtliga tre skolor saknar eleverna betyg i idrott och hälsa och i övrigt kan betyg saknas i bild, slöjd och teknik. För urval bland behöriga sökande till gymnasieskolan gäller fr.o.m. att meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. För danseleverna innebär de nya urvalsreglerna att de vid intagningen till gymnasieskolan inte kunnat konkurrera med sina betyg. I stället har de varit hänvisade till intagning via den fria kvoten, vilket anses missgynna danseleverna. Av utvärderingen framgår att nästan hälften av eleverna söker andra utbildningar än yrkesdansarutbildningen. Den reglering som enligt tydligast avviker från den obligatoriska skolans allmänna föreskrifter gäller möjligheten att avråda elever från fortsatt dansundervisning. Enligt , som är positivt till en permanentning av försöksverksamheten, bör principen för avrådan förtydligas i syfte att stärka elevers och målsmäns rättsliga ställning. Regeringens förslag: Försöksverksamheten med förberedande dansundervisning övergår i permanent verksamhet. En kommun som anordnar sådan undervisning skall ha rätt att få ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Regeringen ges vidare ett bemyndigande att meddela föreskrifter om avvikelser från timplan. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens bedömning är den förberedande dansundervisningen viktig och utgör ett väsentligt inslag i de förutsättningar som bör finnas för att vidmakthålla och utveckla svensk danskonst på en kvalitativt hög nivå. Att behålla nuvarande kvalitet i svensk danskonst är ett kulturpolitiskt intresse. Regeringen vill också framhålla att den förberedande dansundervisningen i och utbildningen av kvalificerade yrkesdansare i gymnasieskolan utgör hela rekryteringsbasen för nationella balettensembler. Det är därför angeläget att försöksverksamheten kan övergå till en permanent verksamhet. Erfarenheterna av försöksverksamheten visar dock att i vissa avseenden bör bestämmelserna för den förberedande dansundervisningen ses över. Regeringen har för avsikt att meddela föreskrifter om att förberedande dansundervisning skall få anordnas som permanent verksamhet i i , och i årskurserna 4 9. Det bör få ankomma på att fastställa timplan och kursplaner för undervisningen. Utvärderingen visar att den stora jämkning av timplan som danseleverna haft i försöksverksamheten behövs för att upprätthålla utbildningens kvalitet. Det innebär att danseleverna även fortsättningsvis inte kommer att kunna få betyg i vissa ämnen. Regeringen anser att danseleverna bör ges samma möjligheter som andra elever att få tillträde till gymnasieskolan. Regeringen avser därför att införa en bestämmelse av den innebörden att också elever som deltagit i förberedande dansundervisning i skall kunna tas in på betygsurval. Vidare anser regeringen att betyg alltid skall sättas i idrott och hälsa. När det gäller frågan om att avråda en elev från att delta i fortsatt dansundervisning vill regeringen i samband med en permanentning av verksamheten ta bort den möjligheten för skolorna. Regeringen anser att huvudregeln måste vara att en elev, som efter omfattande inträdesprov bedöms kunna klara undervisningen, måste ha rätt att gå kvar under återstoden av grundskoletiden. En permanentning av verksamheten kräver enligt regeringens mening vissa ändringar i skollagen (1985:1100). Det gäller dels frågan om avvikelser från timplanen, dels frågan om interkommunal ersättning. Enligt 4 kap. 3 a § skollagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer göra begränsade avvikelser från timplanen, om det finns särskilda skäl. Med hänsyn till att det behövs relativt stora avvikelser från timplanen i den förberedande dansundervisningen bör regeringen ges ett bemyndigande att för särskilda utbildningar meddela föreskrifter om sådana avvikelser. När det gäller frågan om interkommunal ersättning kan det konstateras att en kommun i vissa fall har rätt till ersättning om den i sin grundskola tar emot en elev från en annan kommun. Bestämmelser om detta finns i 4 kap. 8 och 8 a §§ skollagen. Enligt regeringens mening bör en kommun som tar emot en elev till förberedande dansundervisning ha rätt till samma ersättning från elevens hemkommun som enligt 4 kap. 8 § gäller i fråga om elever som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Dock skall vid fastställande av kostnaderna hänsyn tas till utgående statsbidrag till dessa utbildningar. Bestämmelsen bör tas in i 4 kap. 8 § skollagen. I likhet med vad som gällt under försöksverksamheten bör de kommuner som anordnar dansundervisning inte vara skyldiga att sörja för kostnadsfri skolskjuts för eleverna. Eftersom den nya regeln om interkommunal ersättning föreslås bli intagen i 4 kap. 8 § bör hänvisningen dit i 4 kap. 7 § sista stycket ändras. Bestämmelserna bör träda i kraft . har regeringen för dansundervisning på grundskolenivå och för utbildning för yrkesdansare under anslaget Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola beräknat totalt . Det bör ankomma på regeringen att under nämnda anslag besluta om medel för den fortsatta verksamheten. 4.7 Revisionens iakttagelser () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom verksamhetsområdet har endast Sameskolstyrelsen erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen för . Anledningen härtill är att Sameskolstyrelsen avgivit sin årsredovisning för sent samt att samtliga ledamöter inte undertecknat densamma. RRV har även lämnat revisionsrapport beträffande Sameskolstyrelsen. Dessutom har RRV lämnat revisionsrapport beträffande några ytterligare myndigheter. Regeringen har beslutat om åtgärder med anledning av RRV:s iakttagelser. Regeringens bedömning och vidtagna åtgärder avseende Sameskolstyrelsen, Statens skola för vuxna i och Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling framgår under respektive anslag. 4.8 Anslag A1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 275 000 1999 Förslag 270 481 2000 Beräknat 287 519 1 2001 Beräknat 292 263 1 1 Motsvarar 282 482 tkr prisnivå. är statlig sektorsföreträdare på skolområdet. Målet för är att genom uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete, särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samt nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för att de mål och riktlinjer förverkligas för förskola, skola och vuxenutbildning, som och regeringen har fastställt. övertog myndighetsansvaret för det som är förskolan, förskoleklassen och skolbarnsomsorgen. Som en följd av regeringens beslut om den nationella utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112) har roll och ansvar för att säkra kvalitet och likvärdighet i undervisningen utvecklats och förtydligats. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . har minskat sitt överskott med jämfört med föregående år. Överskottet beror på att successivt byggt upp sin organisation, omorganiserat fältorganisationen och i samband med dessa organisationsförändringar under haft ett flertal vakanta tjänster. har fått kraftigt vidgat ansvarsområde genom att myndighetsansvaret för förskolan och skolbarnsomsorgen tillförts verket och genom uppdrag från regeringen angående nationella kvalitetsgranskningar. Ansvaret för att administrera och följa överfördes vidare till . Med anledning av de ökande åtagandena och de uppdrag regeringen lämnat i regleringsbrevet gör den bedömningen att överskottet kommer att förbrukas . har i budgetunderlaget hemställt om ett tillskott på för att kunna bibehålla en oförändrad verksamhetsnivå trots rationaliseringar och förenklingar i verksamheten och som en följd av breddat verksamhetsområde, ökade arbetsuppgifter samt förväntat högre lokalkostnader. Regeringens överväganden Resultatinformation organisation består av en central del i och en fältorganisation som täcker landet. hade 236 fast anställda , varav 109 arbetade inom fältorganisationen. Antal årsarbetskrafter har varit väsentligt högre genom projektanställningar i främst fältorganisationen och projektet i utveckling. har verksamhet intensifierats för att påskynda den lokala utvecklingen mot ett mål- och resultatstyrt system. Arbetet med att säkra undervisningens kvalitet och likvärdighet står i fokus. Målet för uppföljningsprogrammet är att tillgodose statsmakternas behov av kunskap om skolans villkor, kostnader och resultat. Statistikprodukterna sprids till politiskt och administrativt ansvariga för skolverksamheten i kommunerna och har gjorts tillgängliga på Internet och skoldatanätet. Produkterna är efterfrågade och uppskattade. Jämförelsetal och andra uppgifter från rapporterna används bl.a. i budgetberedningen i kommunen och vid utarbetande av skolplaner. Studier visar t.ex. att av alla skolledare läser rapporterna Jämförelsetal. Målet för utvärderingsprogrammet är att främja skolans utveckling mot de nationella målen genom att förse stat och skolhuvudmän med kunskap om skolans kvalitet och utveckling samt genom att skapa och tillgängliggöra utvärderingsbaserat underlag för en saklig debatt om skolan lokalt och nationellt. har utvärderat hur skolhuvudmännen tar ansvar för att genomföra reformeringen, vilka resultat som nås och vilka konsekvenser reformeringen kan få för elever med studiesvårigheter. Bland annat har fem gymnasieprogram utvärderats med avseende på hur väl utformning och elevresultat överensstämmer med intentioner och mål. En ökad uppmärksamhet hos skolhuvudmännen kan konstateras som en följd av arbete med att hos kommunerna öka kunskapen om hur styrning av skolan går till. Resultat från utvärderingen av gymnasieskolan används i arbetet med översyn av kursplaner. bedriver ett omfattande utvecklingsarbete som redovisas i årsredovisningen. Ett antal kursplaner har reviderats och en databas med kursplaner har introducerats. Ett stort antal rektorsseminarier har hållits kring bl.a. skolreformernas genomförande. ger stöd till skolutveckling och har fortsatt den omfattande satsningen på lokal skolutveckling inom sju prioriterade områden som inleddes . Utvärdering av reformstödjande skrifter visar att av rektorerna anser att de är bra och fyller en viktig funktion. Lärarna känner sig dock generellt mindre berörda. Utvärdering av reformstödjande seminarier visar att av de tillfrågade rektorerna och lärarna anser att seminarierna hade givit idéer till arbetet på den egna skolan och ett ökat intresse för reformarbetet. () har i sin rapport skolutveckling statens roll och ansvar (1998:26) granskat hur de statliga ambitionerna att åstadkomma en utveckling i den enskilda skolan kommit att realiseras. RRV anser därvid bl.a. att bör ompröva sina strategier i syfte att stödja det lokala utvecklingarbetet i skolan. RRV:s rapport baserar sig på fallstudier och enkäter i nio kommuner och kommunförbund i sex regioner samt intervjuer med företrädare för , och lärarhögskolor. har i enlighet med regleringsbrevet ökat sin tillsynsverksamhet. Den genomförda tillsynen och uppföljningen av tillsynsbesluten visar att kommunerna generellt tar kritik på stort allvar. Tillsynsbesluten uppmärksammas i massmedia och får på så sätt även en förebyggande effekt. Antalet anmälningar till låg på ungefär samma nivå 1997 som året innan. Handläggningstiden för tillsynsbesluten är cirka . Regeringen anser det angeläget att handläggningstiden i tillsynsärenden kortas, vilket också är målsättning. Målet för forskningsprogrammet har varit att fördela medel till forskning inom skol- och utbildningsområdet, stödja etablering av nätverk av forskare samt stödja publicering och främja nyttjande av forskningsresultat. har enligt uppdrag i regleringsbrevet redovisat sin strategi för att nå ut till skolväsendets personal med relevanta forskningsresultat. Ett särskilt policyprogram har tagits fram: Kunskapsnyttjande och forskningsanvändning Strategier för roll i kunskapsöverföringen mellan forskningen och skolan. deltar också i internationellt samarbete, t.ex. inom , , och . Resultatbedömning ger i årsredovisningen en utförlig redovisning av sitt arbete under de olika programmen för att uppnå verksamhetsmålen. har genom sitt arbete inom de olika programmen aktivt bidragit till en mycket god kunskap om det svenska skolväsendets utveckling, resultat m.m. redovisar ett antal nyckeltal för verksamhet, vilket är positivt. Det är dock önskvärt att försöker utveckla och kommentera nyckeltalen. Regeringen förutsätter att ökar och utvecklar sin analys av inhämtade uppgifter, värderar och kommenterar skolans och vuxenutbildningens måluppfyllelse för att ge en samlad bild av skolväsendet. Resultat av stöd till skolutveckling och resultat av forskningsverksamhet kan ofta avläsas först . Det är dock viktigt att så långt möjligt återföra resultat till skolhuvudmännen och till regeringen. bör vidare sträva efter att ge en helhetsanalys av prestationernas effekter kopplat till resursfördelningen mellan verksamhetsprogrammen. bör kommentera vilken strategi som legat till grund för resursfördelningen mellan programmen i syfte att optimera effekten av insatser för måluppfyllelsen i skolan. Slutsatser Regeringen aviserade genom Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) en förändrad och tyngre roll för som sektorsföreträdare för skolområdet. Särskilda utbildningsinspektörer för kvalitetsgranskningar har tillsatts. Proposition om Läroplan för förskola (prop. 1997/98:93) och proposition om Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) har lämnats till . Arbetet med att utveckla skolan fortsätter i enlighet med regeringens tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Riktlinjerna i handlingsplanen för vuxenutbildningen skall tillsammans med det särskilda uppdrag regeringen givit , med anledning av att verket övertagit ansvaret för , ligga till grund för fortsatta arbete med . Arbetet att utvärdera och säkra utbildningens kvalitet och likvärdighet är en nyckelfråga och kommer att stärkas ytterligare genom inrättande av . De mål som fastlagts för bör gälla även , dock med de förändringar som blir en följd av instruktionsändringar och inspektionsnämnden. arbete skall ske med den inriktning som presenterades i den nationella utvecklingsplanen och som sedan har följts upp i främst tiopunktsprogrammet och i uppdraget till rörande . skall inom sitt ansvarsområde aktivt främja och säkra uppfyllelsen av de nationella målen. Därvid skall särskilt verksamhetens kvalitet och likvärdighet hävdas. bör fortsatt intensifiera sitt arbete att stödja kommunerna i reformarbetet och stärka kommunernas förmåga att genom egen uppföljning, utvärdering och tillsyn styra sin skola och sin vuxenutbildning. Regeringen anser att bör få använda sitt anslagssparande för det utvidgade verksamhetsområde verket fått avseende barnomsorg och utbildningsinspektörer. För genomförande av tiopunktsprogrammet har regeringen föreslagit särskilda medel. För inspektionsnämnd och utbildningsinspektörer beräknar regeringen ytterligare att tillföras anslaget för . Genom inrättande av inspektionsnämnden, i vilken de särskilda utbildningsinspektörerna kommer att ingå, ökas uppgifter och resurser för det nationella kvalitetssäkringsarbete som startat genom utbildningsinspektörerna. Ytterligare ett viktigt steg tas i kvalitetssäkringsarbetet. Nämnden beräknas starta sitt arbete , varför endast halvårseffekt beräknats för . Vidare beräknar regeringen 2001 för arbete med utveckling av nationella prov. Regeringen har även beräknat för övertagande av det administrativa ansvaret för . I övrigt är det regeringens bedömning att kan fullgöra sina utvidgade uppgifter inom ramen för tilldelade medel. bör även för få rätten att disponera högst under sitt ramanslag för att stödja forskning under ramanslaget A3 Forskning inom skolväsendet. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 236 995 Pris- och löneomräkning 4 463 Justering av 23 Ökat resursbehov 23 000 Överföring från UO 1, anslaget C1 6 000 Förslag 1999 270 481 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Anslaget beräknas för uppgå till och för till . A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 1999 Förslag 297 736 2000 Beräknat 291 376 2 2001 Beräknat 297 423 2 1 Inklusive det för uppförda ramanslaget A4 Genomförande av skolreformer. 2 Motsvarar 285 635 tkr prisnivå. Det övergripande syftet med verksamheterna under anslaget är att utveckla de nationella mål- och styrdokumenten och att ge stöd och stimulans till skolväsendets och förskolans utveckling mot de nationella målen. Från anslaget bekostas dels rektorsutbildning och kompetensutveckling för skolans personal, dels utvecklingsarbete (kursplaner, betygskriterier), visst produktionsstöd till läromedel och bidrag till vissa organisationer. Medlen används också till övergripande projekt inom områden såsom IT, jämställdhet och miljö. En jämförelse mellan budget och utfall visar att tilldelade medel inte till fullo utnyttjats. Vidare fanns vid utgången av reservationer under de från /96 uppförda reservationsanslagen A4 Stöd för utveckling av skolväsendet () och A6 Fortbildning m.m. (). Det beror delvis på att samtliga de områden inom ramen för projektet i utveckling, som valt att stödja särskilt , kommit igång senare än beräknat. Även andra utvecklingsprojekt har i en del fall startat senare än beräknat. En stor del av det uppkomna överskottet beräknas att tas i anspråk under detta budgetår, bl.a. till följd av att de olika projekten kommit i gång och bedöms bli färdiga .