prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Utbildningar som inte finns med i uppställningen bl.a.: Polishögskola, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning (uppskattningsvis ca 200 000 helårsstuderande) Folkbildningen redovisas inom utgiftsområde 17. 4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 4.1 4.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslag till skolmyndigheter, utveckling och forskning inom skolområdet, särskilda stödinsatser för elever med handikapp, de statliga skolorna (sameskolorna, specialskolorna och statens skolor för vuxna) samt svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Vidare finns anslag för viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet, driften av kompletterande skolor m.m. samt till svensk undervisning i utlandet. Vidare ingår i området den särskilda vuxenutbildningssatsningen och försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. Det är kommunerna, och i vissa fall landstingen, som har verksamhetsansvaret för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (barnomsorg), förskoleklass, grundskola, gymnasieskola, särskola, vuxenutbildning, särvux och svenskundervisning för invandrare. Det generella statsbidraget från staten till kommunerna bidrar till en del av kostnaderna för verksamheten. Resterande kostnader täcks till övervägande del av kommunalskattemedel. Kostnaderna för nämnda verksamheter utgör nära hälften av de totala nettokostnaderna i kommunerna, dvs. Statsbidraget redovisas inom utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommunerna. 4.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 4 322 5 182 5 257 6 802 7 397 7 928 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Förskoleverksamheten omfattade vid slutet av 1997 av alla barn i åldern 1 . Praktiskt taget samtliga 6-åringar var inskrivna i förskola eller skola. resultat är goda även internationellt sett. Nästan samtliga elever () som lämnade gick direkt vidare till gymnasieskolan. Av eleverna med slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till högskolan. Av dessa började högskolan . Den kommunala vuxenutbildningen, inbegripet , har ökat kraftigt och omfattade totalt 233 670 personer vid slutet av enligt . Genom bedrivs vuxenutbildning i landets samtliga kommuner. Förändringar överfördes ansvaret för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen från till . infördes förskoleklassen, en frivillig skolform för sexåringar. Regeringen har utfärdat läroplan för förskolan (Lpfö 98). Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) har anpassats till att även omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. Läroplanerna tillämpas fr.o.m. . Arbetet med att utveckla gymnasieskolan fortsätter enligt regeringens förslag i propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169). Vuxenutbildningen utökades med ytterligare platser inom och en omfattande reformering har påbörjats. Den kvalificerade yrkesutbildningen utökades enligt tidigare riksdagsbeslut. Prioriteringar Regeringen prioriterar: - ett intensifierat arbete med att förbättra och säkra utbildningens kvalitet i alla skolformer och på alla nivåer bl.a. genom att en nationell inspektionsnämnd inrättas och att de nationella utbildningsinspektörernas uppdrag och resurser utökas och förstärks. Särskilda ansträngningar måste göras för att minska andelen elever med ofullständiga betyg från den grundläggande utbildningen, - arbetet med att utveckla läraryrket. har tillsammans med samt lärarnas och skolledarnas fackliga organisationer utarbetat en avsiktsförklaring för att stimulera läraryrkets utveckling och rekrytering. Konkreta förslag till åtgärder skall utarbetas till , - ett nationellt program för IT i skolan, eftersom kunskaper om IT utgör en nödvändig framtida baskunskap och öppnar nya möjligheter att utveckla undervisningen, - förskolans pedagogiska roll samt att när det parlamentariska läget så medger införa en maxtaxa för barnomsorg så att barnomsorgsavgifterna sänks, - att kommuner i storstadsregionerna skall kunna erbjuda förskola för barn i utsatta bostadsområden. Dessutom föreslås, främst i dessa kommuner, särskilda utbildningsinsatser för lågutbildade och arbetslösa vuxna invandrare och sfi- studerande, - arbetet med att reformera och förnya vuxenutbildningen är ett viktigt led i . Ökad tyngd kommer att läggas på utvecklingen av innehåll, pedagogik och arbetsformer. Utveckling av distansutbildningen och arbetet med att nå nya grupper kommer att ges särskild uppmärksamhet. Regeringen avser att i utvecklingsplanen presentera inriktningen av den fortsatta reformeringen av vuxenutbildningen. 4.3 Resultatbedömning Förbättrade förutsättningar I Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) redogjorde regeringen för sin grundläggande syn på utbildningsväsendet och angav prioriteringar för den kommande tvåårsperioden. Arbetet med att utveckla utbildningens kvalitet och likvärdighet prioriterades. Regeringen konstaterade att det decentraliserade mål- och resultatstyrda skolväsendet kräver en stark central myndighet, som aktivt följer upp och hävdar utbildningens likvärdighet. Detta i kombination med att tillfördes de nya ansvarsområdena förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ändrade förutsättningarna för verkets arbete. Arbetet med att utvärdera och säkra utbildningens kvalitet skulle bli en nyckelfråga, varvid uppföljningen av skolväsendets resurser, förutsättningar och kvalitativa resultat behövde utvecklas och effektiviseras. Regeringens politik har följt den nationella utvecklingsplanen och ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) presenterades ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Regeringen har för avsikt att lämna en ny nationell utvecklingsplan som omfattar förskola, skola och vuxenutbildning. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Målet för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (barnomsorg) är att genom pedagogisk gruppverksamhet stimulera barns utveckling och lärande samt bidra till goda uppväxtvillkor. Barn i behov av särskilt stöd skall ges den omsorg de behöver. Verksamheten skall utformas i samarbete med föräldrarna och underlätta för dem att förena förvärvsarbete och föräldraskap. av de förvärvsarbetande och studerande föräldrarnas barn har plats inom barnomsorgen, vilket motsvarar efterfrågan. Förskola efterfrågas i högre utsträckning än familjedaghem. Enligt Med eller utan barnomsorg, , framgår att av barnen till arbetslösa föräldrar finns inom barnomsorgen. Plats efterfrågas dock för ytterligare av dessa barn. Möjligheterna att få plats när föräldern fått ett arbete, eller när en föräldraledighet är slut, är goda. Vid slutet av var av samtliga barn i åldern 1 inskrivna i någon form av förskoleverksamhet, vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. Den totala ökningen av inskrivna barn var dock måttlig knappt 6 000 barn vilket sammanhänger med att antalet barn i förskoleåldern blivit färre efter den s.k. babyboomen . har antalet inskrivna barn i familjedaghem minskat med 14 000 till ca 96 000 barn. Antalet barn i förskola var 363 000. Av barnen i åldrarna 7 var inskrivna i fritidshem eller familjedaghem. Barnomsorgen har varit utsatt för ett stort förändringstryck. Resurserna har minskat som antalet inskrivna barn ökat. Resurserna för barn med funktionshinder har dock inte minskat. Preliminära siffror från visar att den totala kostnaden för per inskrivet barn i den kommunala barnomsorgen inklusive 6-åringar minskade med i fasta priser jämfört med , vilket i första hand beror på lägre lokalkostnader. Personalkostnaden per inskrivet barn bedöms däremot ha ökat med . Antalet barn per årsarbetare ökade trots detta något, från 5,5 till 5,7 vid daghemmen och från 11,5 till 12,4 vid fritidshemmen. Den var oförändrad i familjedaghemmen. Sammansättningen av barn i olika åldersgrupper, verksamheter och olika vistelsetider påverkar kostnadsförändringarna mellan åren. Så gott som samtliga kommuner uppfyller nu kraven på behovstäckning vilket innebär att de kan erbjuda plats i barnomsorgen inom 3 4 månader för barn till föräldrar som arbetar eller studerar. Kommunernas regelsystem när det gäller erbjudande av barnomsorgsplats för barn till arbetslösa har dock skärpts successivt fram . Reglerna för innebär att barnen mister sin plats i 115 kommuner, dvs. i av kommunerna, vid en förälders arbetslöshet. I samtliga verksamhetsformer har gruppstorlekarna ökat och personaltätheten minskat . har utbildningsnivån bland de anställda successivt höjts. hade av personalen i förskolor och fritidshem förskollärar- eller fritidspedagogutbildning. saknade formell utbildning för arbete med barn. uppgick dessa andelar till 50 respektive . infördes en läroplan för förskolan (Lpfö 98). Läroplanen innebär att de pedagogiska kraven på verksamheten ytterligare tydliggjorts, vilket i sin tur kräver en väl utbildad och kompetent personal. Regeringens avsikt med att införa en läroplan för förskolan är att tydliggöra förskolans pedagogiska roll för barns utveckling och lärande samt göra förskolan till en del av utbildningssystemet. Därmed blir också frågan om de barn som inte får del av verksamheten viktig. Regeringen ser det som mycket angeläget att barn till arbetslösa föräldrar inte utestängs från förskolan. Regeringens bedömning är att alla barn bör erbjudas förskola från tidig ålder. Som ett första steg i att införa en förskola för alla barn prioriterar regeringen att särskilda medel avsätts för att barn i storstädernas utsatta bostadsområden skall få del av förskolan. Förskoleklassen I stort sett samtliga 6-åringar var inskrivna i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg. Den sexårsverksamhet som bedrivits inom ramen för förskolan är en egen frivillig skolform. Utbildningen i förskoleklassen skall stimulera varje barns utveckling och lärande. Den skall ligga till grund för fortsatt skolgång. Läroplanen (Lpo 94) har anpassats för att, fr.o.m. , även omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. Under /98 bedrevs verksamheten för sexåringar i eller i nära anslutning till skolans lokaler samt i grupper som är integrerade med skolundervisningen i 200 kommuner. har genomfört en fördjupad studie av integration mellan förskoleklass, fritidshem och skola. Av studien, som genomförts i tolv kommuner, framgår att lokalintegreringen är genomförd i stor utsträckning, men att graden av verksamhetsmässig integrering varierar. Många som intervjuats i rapporten mellan barnomsorg och skola, , framhåller att personalresurserna används mer kostnadseffektivt. Att samarbetet ger en ökad helhetssyn och pedagogiska fördelar framhålls också. I de tolv kommunerna anser man, på olika nivåer, att det vore önskvärt att öka integrationen och samarbetet ytterligare. Skolan Målet för skolan är att alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgång till likvärdig utbildning av hög kvalitet. Alla barn skall ges förutsättningar att nå målen i skollagen, läroplanerna och kursplanerna. Av de elever som lämnade har ett fullständigt slutbetyg. Det är ett i princip oförändrat resultat jämfört med året innan. Av de resultat som redovisats i uppföljning av betygen enligt det nya betygssystemet, i ett slumpmässigt urval av 50 skolor från till slutbetygen , framgår att slutbetygen från årskurs 9 generellt är högre än tidigare terminsbetyg och att antalet elever som saknar betyg i engelska och svenska har sjunkit. Andelen elever som inte uppnått målen för betyget Godkänd har minskat och är i engelska , i matematik och i svenska . När det gäller engelska och svenska är det en säkerställd minskning jämfört med tidigare terminer. Flickorna har i huvudsak högre betyg än pojkarna både i slutbetyget och på de nationella proven. kommer att möta ett ökat elevtryck med anledning av att de aktuella åldersgrupperna ökar. ökade elevantalet till ca 950 000. Preliminära uppgifter från visar att den totala kostnaden för ökade till , mätt i fasta priser med grundskolindex. Kostnadsökningen bedöms vara så stor att kostnaden per elev, trots det ökade elevantalet, är oförändrad sedan föregående år. Även undervisningskostnaden per elev bedöms vara oförändrad, vilket bryter de senare årens nedåtgående trend. Lokalkostnaden per elev som har ökat, minskade . Kostnadsminskningen per elev är sannolikt, enligt bedömning, till stor del ett resultat av att det nu ryms fler elever i skolans befintliga lokaler. SCB har på uppdrag av regeringen genomfört en enkätundersökning för att följa upp hur kommuner och landsting planerar att använda det ökade statsbidraget 1998 med ytterligare , som beslutat om i enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition. I samma enkät har också frågan ställts hur kommuner och landsting bedömer att verksamheten påverkas av det tidigare aviserade tillskottet med . Enligt de svar som inkommit från av kommunerna kommer den absolut största delen av bidragen att användas inom de av regeringen prioriterade områdena skolan, vården och omsorgen. minskar besparingarna inom i av kommunerna, inom gymnasieskolan i och inom barnomsorgen i av kommunerna. I av kommunerna ökar verksamheten 1998 inom . Motsvarande uppgifter för gymnasieskolan och barnomsorgen är 13 respektive . Svaren avseende 1999 visar ungefär samma resultat för skolan och barnomsorgen som . Enligt den världsomspännande undersökningen TIMSS (Mathematics and Science Study) redovisade de svenska 13-åriga eleverna 1997 ett bra resultat i matematik jämfört med de övriga 20 deltagande länderna. Även i engelska uppvisar de svenska eleverna goda resultat. Vidare kan noteras att det i i stort sett inte är några skillnader mellan flickor och pojkar vad gäller prestation i ämnet matematik. Däremot finns det könsskillnader i fysik och kemi till pojkarnas fördel. I en undersökning, med anknytning till EU-samarbete, jämförs kunskaper i engelska hos 15-åringar i , och . Svenska elever presterar betydligt bättre på alla skriftliga provuppgifter som ingått i studien. Elever som i bedömts ha svaga kunskaper i engelska är normalelever i båda de andra länderna. Av skolbildsundersökning framgår att elever och lärare i huvudsak trivs i skolan och att de allra flesta elever, lärare och föräldrar tycker att skolan är en trygg miljö. Gymnasieskolan Av de elever som lämnat gick direkt vidare till studier i gymnasieskolan. Andelen elever som kom in på sitt förstahandsval vad gäller nationella och specialutformade program har varit . Av de elever som påbörjade gymnasieskolan på nationella program eller 2 3-åriga linjer /94 fullföljde sin utbildning . Detta är en nedgång i förhållande till dem som börjat /93, då fullföljt utbildningen , vilket bl.a. beror på att de tvååriga linjerna i princip försvunnit från gymnasieskolan. Regeringens bedömning är att gymnasieskolans resultat kommer att förbättras , när de kvalitetsförstärkande insatserna inom liksom kraven på godkända betyg i matematik, svenska och engelska slår igenom. Av tabellen på nästa sida framgår att en stor andel av eleverna, , studerar på det naturvetenskapliga eller det samhällsvetenskapliga programmet. Av tabellen framgår också att intresset för det naturvetenskapliga programmet ökar andelen elever på detta program ökade med mellan läsåren 1996/97 och 1997/98. Andelen flickor på det naturvetenskapliga programmet /98 uppgick till , vilket är en liten ökning jämfört med läsåret innan. Det är dock fortsatt angeläget att öka antalet elever som studerar naturvetenskap och teknik i skolan och går vidare till fortsatta studier i dessa ämnen. Av tabellen framgår också att andelen elever på specialutformade program ökade, medan andelen elever på omvårdnadsprogrammet respektive industriprogrammet fortsätter att sjunka. När det gäller resultaten i gymnasieelevers kunskaper visar TIMSS-undersökningen att kom mycket högt respektive högst i matematik respektive naturvetenskap. Pojkarnas resultat var signifikant bättre än flickornas i praktiskt taget samtliga länder. De svenska flickorna hade dock högre resultat än pojkarna i den internationella gruppen. Andelen elever som studerar på ett individuellt program har varit relativt , av det totala antalet elever inom gymnasieskolan. Elever som lämnat ett nationellt program utgjorde förra läsåret av det totala antalet elever på det individuella programmet. Majoriteten av eleverna på det individuella programmet lämnar programmet . Övergången till nationella program är högre för de elever som kommer till det individuella programmet direkt från än för dem som kommer från gymnasieskolan nationella program. Mot bakgrund av de nya behörighetsreglerna för antagning till gymnasieskolan gör regeringen bedömningen att denna siffra kommer att sjunka. För att öka elevernas förutsättningar att gå över till ett nationellt program har regeringen i propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) föreslagit att programinriktade sökbara studievägar skall erbjudas eleverna inom ramen för det individuella programmet. Detta bör enligt regeringens bedömning öka övergången till nationella program. Antalet och andelen elever i årskurs 1 på gymnasieskolans program läsåren 1996/97 och 1997/98 Program /97 Antalet elever, 1 . /98 Antal elever, 1 . 19,0 Barn- och fritid 5,2 Handels- och adm. 4,9 Estetiskt 5 541 4,6 5 586 4,8 Hotell och rest. 4,6 El 4 970 4,1 4 998 4,3 Omvårdn. 4 321 3,6 3 686 3,1 Fordon 4 632 3,8 4 487 3,8 Medie 3 705 3,1 3 615 3,1 Industri 3 224 2,7 2 495 2,1 Bygg 2 691 2,2 2 188 1,9 Naturbruk 2 536 2,1 2 654 2,3 Hantverk 1 502 1,2 1 491 1,3 Energi 916 0,8 956 0,8 Livsmedel 859 0,7 798 0,7 Specialut- formade 100 Källa: nr 130, Skolan i siffror 1997:Del2 och 148, Skolan i siffror 1998:Del1. Kostnaden per elev i gymnasieskolan bedöms, enligt preliminära uppgifter från , i stort sett vara oförändrad jämfört med , vilket även gäller undervisningskostnaden per elev. En utförligare redovisning av hur såväl barnomsorgen som skolan och vuxenutbildningen utvecklats i förhållande till de nationella målen lämnades i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1997/98:155). Av 73 600 elever med slutbetyg från nationellt eller specialutformat program från gymnasieskolan uppnådde 60 700 elever grundläggande behörighet till högre utbildning, motsvarande . Relativt sett var eleverna som blev behöriga flest på naturvetenskapsprogrammet och medieprogrammet (91 respektive ), medan minst andel behöriga fanns på fordons- och industriprogrammet (66 respektive ). På samtliga program utom fordons- och energiprogrammen har flickorna blivit behöriga till universitet och högskola i högre grad än pojkarna. Av eleverna med slutbetyg från gymnasieskolan studerade ca en fjärdedel ; närmare två tredjedelar av dem i högskolan och resten i komvux. Bland elever utan slutbetyg men som eller kompletterat sina betyg, studerade också en fjärdedel, lika många i gymnasieskolan som i komvux . Av de elever som uppnådde grundläggande behörighet började högskolan . Andelen är oförändrad vid jämförelse med direktövergången för elever med avgångsbetyg . Särskolan Elevantalet i den obligatoriska särskolan har /93 ökat med , medan elevantalet i gymnasiesärskolan ökat med . I en rapport från /97, anges en av orsakerna till ökningen vara att lätt utvecklingsstörda elever i och med de nya styrdokumenten inte har möjlighet att nå mål. hade föräldrar till 430 elever valt att, med stöd av den försöksverksamhet med utökat föräldrainflytande som pågår t.o.m. /2000, låta sina barn gå i grundskola istället för i särskola. bedömer, i en rapport som lämnats , att det ändrade huvudmannaskapet för särskola och särvux till största delen är positivt. Särskolan accepteras i högre grad som alternativ skolform, samverkan mellan olika skolformer ökar, undervisningsformer och arbetssätt blir flexiblare. Många elever har dessutom fått närmare till skolan. En negativ konsekvens av huvudmannaskapsförändringen som framhålls är dock att många rektorer som fått ansvar för särskolan saknar tidigare erfarenhet och kompetens inom området. anser att den obligatoriska särskolans uppdelning i grund- särskola och träningsskola bör kvarstå. Verket menar att de nya huvudmännen behöver ytterligare tid för att lära känna verksamheten och de särskilda behov elever med utvecklingsstörning har, innan någon förändring kan vara aktuell. Uppföljning och utvärdering av kvaliteten i särskolan, med utvecklingen av det inre arbetet och måluppfyllelsen i fokus, har brister och bör få en mer framskjuten plats såväl lokalt som nationellt. Vuxenutbildningen Målen för den kommunala vuxenutbildningen, som inbegriper grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning, påbyggnadsutbildningar och den särskilda satsningen , är att ge vuxna möjligheter att få ny kunskap och komplettera tidigare utbildning i takt med samhällets utveckling och arbetslivets krav. Det är den enskilde individens behov och önskemål som skall vara styrande för verksamheten. är också en viktig del i regeringens arbete med att minska arbetslösheten och skall genom att höja utbildningsnivån ge landet som helhet en bättre konkurrenssituation. skall dessutom bidra till och regional utveckling och tillväxt samt medverka till att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Ett annat viktigt mål med är att utveckla och förnya vuxenutbildningen till både innehåll och arbetsformer. Den kommunala vuxenutbildningen och Den kommunala vuxenutbildningen, inbegripet , har ökat kraftigt i volym och även förnyats till innehåll och arbetsformer. Enligt uppföljningar uppgick det totala antalet personer i den kommunala vuxenutbildningen till 233 670 personer. Kommunernas rapportering till delegationen för visar att antalet studerande inom fortsatt att öka . genomfördes totalt 141 700 årsstudieplatser inom den gymnasiala vuxenutbildningen, varav 105 000 platser genomfördes inom ramen för . Utbildningar med yrkesinriktning har ökat till . Andelen kurser i allmänna ämnen uppgick till och orienteringskurser till . Detta innebär att kommunerna kraftigt har ökat andelen yrkesinriktade utbildningar, medan andelen orienteringskurser blev mindre än planerat. Största andelen av genomförda utbildningar finns inom områdena språk och språkvetenskap, matematik och naturvetenskap följt av samhällsvetenskap, information och data. Av deltagarna var i genomsnitt kvinnor. Könsfördelningen varierar mellan storstäder och övriga kommuner, där andelen män är fler i storstadsområden, medan industrikommuner har färre män i utbildning. Åldersfördelningen varierar också mellan olika kommungrupper. av deltagarna är . Storstäderna har fler deltagare under . Fördelningen mellan könen i olika utbildningar visar att de traditionella könsvalen inte brutits i någon större omfattning. Ytterligare åtgärder för att bryta de traditionella valen behövs och utgör ett viktigt led i det fortsatta utvecklingsarbetet. Särskilda insatser krävs för att totalt öka rekryteringen av män. Deltagarnas utbildningsbakgrund varierar från folkskola till eftergymnasial utbildning. I gymnasial vuxenutbildning har av deltagarna tvåårig gymnasieutbildning eller lägre. Andelen deltagare i gymnasial vuxenutbildning som är födda utomlands är . I orienteringskurser är andelen och i folkhögskolekurser . Kommuner och landsting svarade för av genomförandet av all verksamhet inom gymnasial vuxenutbildning, folkbildningen för och övriga anordnare för . har i en första tillsynsrapport avseende konstaterat att kommunen på många sätt har lyckats bygga upp en struktur som ger goda förutsättningar att styra, utveckla och kontrollera verksamheten. Kommunen har stabila rutiner för upphandling och har utarbetat rutiner för kontakter mellan kommunen och externa utbildningsanordnare. finner däremot att intagningsförfarandet i vissa delar uppvisar brister.