prop · GM03129 · 1999-01-01 00:00:00 — I en medlemsbank skall granskningsrapporten hållas tillgänglig för och sändas till medlemmarna och innehavarna av förlagsandelar på samma sätt som anges i 7 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1995:1570) om medlemsbanker samt läggas fram på stämman. Lekmannarevisorns närvaro vid stämma 16 § Lekmannarevisorn har rätt att närvara vid stämma. Han är skyldig att närvara om det med hänsyn till ärendena kan anses nödvändigt. 17 § Lekmannarevisorn får inte lämna upplysningar till en enskild huvudman, medlem eller utomstående om sådana angelägenheter som han har fått kännedom om när han fullgör sitt uppdrag, om det kan vara till skada för banken. I 1 kap. 10 § föreskrivs att enskildas förhållanden till bank inte obehör- igen får röjas. 18 § Lekmannarevisorn är skyldig att till stämman lämna alla upp- lysningar som stämman begär, om det inte skulle vara till väsentlig nackdel för banken eller till nämnvärd olägenhet för enskild. 19 § Lekmannarevisorn är skyldig att lämna revisor, annan lekmannarevisor, granskare som avses i 3 kap. 15 § och, om banken har försatts i konkurs, konkursförvaltaren de upplysningar som behövs om bankens angelägenheter. Lekmannarevisorn är dessutom skyldig att på begäran lämna upplysningar om bankens angelägenheter till undersökningsledaren under förundersökning i brottmål. 5 kap. 2 §11 En revisor i en sparbank eller i en medlemsbank är ersättnings- skyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han ansvarar även för skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet vållas av hans medhjälpare. En revisor eller en lekmanna- revisor i en sparbank eller i en medlemsbank är ersättningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Revisorn eller lekmannarevisorn ansvarar även för skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet vållas av hans medhjälpare. Om ett revisionsbolag är revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta bolag och den som är huvudansvarig för revisionen. 8 §12 Sådan talan för en banks räkning enligt 1 3 §§, som inte grundas på brott, kan ej väckas mot 1. styrelseledamot förflutit från utgången av det räkenskapsår då det beslut eller den åtgärd, som ligger till grund för talan, fattades eller vidtogs, 2. delegat förflutit från det att årsredovisningen och revisionsberättelsen för det räkenskapsår varunder den ansvarsgrundande åtgärden vidtogs framlades på stämman, 3. revisor förflutit från det att revisionsberättelsen lades fram på stämman eller yttrande som avses i denna lag avgavs, 4. stiftare förlutit från det beslutet om bankens bildande fattades på den konstituerande stämman, samt 5. huvudman eller medlem i medlemsbank eller röstberättigad, som inte är medlem, förflutit från det beslut eller den åtgärd som ligger till grund för talan. Försätts banken i konkurs på en ansökan som gjorts innan den tid som anges i första stycket har gått ut, kan konkursboet föra talan enligt 1 3 §§ trots att frihet från skadeståndsansvar har inträtt enligt 6 7 §§. Efter utgången av den nämnda tiden kan en sådan talan dock inte väckas senare än från edgångssammanträdet. Sådan talan för en banks räkning enligt 1 3 §§, som inte grundas på brott, kan ej väckas mot 1. styrelseledamot förflutit från utgången av det räkenskapsår då det beslut eller den åtgärd, som ligger till grund för talan, fattades eller vidtogs, 2. delegat förflutit från utgången av det räkenskapsår då det beslut eller den åtgärd som ligger till grund för talan fattades eller vidtogs, 3. revisor förflutit från utgången av det räkenskapsår som revisionsberättelsen avser, 4. lekmannarevisor förflutit från utgången av det räkenskapsår som gransknings- rapporten avser, 5. granskare som avses i 3 kap. 15 § förflutit från den dag när yttrandet över den särskilda granskningen lades fram på stämman, 6. stiftare förflutit från det beslutet om bankens bildande fattades på den konstituerande stämman, samt 7. huvudman eller medlem i medlemsbank eller röstberättigad, som inte är medlem, förflutit från det beslut eller den åtgärd som ligger till grund för talan. Försätts banken i konkurs på en ansökan som gjorts innan den tid som anges i första stycket har gått ut, kan konkursboet föra talan enligt 1 3 §§ trots att frihet från skadeståndsansvar har inträtt enligt 6 § eller 7 §. Efter utgången av den nämnda tiden kan en sådan talan dock inte väckas senare än från edgångssammanträdet. 9 kap. 15 §13 I ett bankaktiebolag skall minst en av de revisorer som utsetts av bolagsstämman vara auktoriserad revisor. I ett bankaktiebolag skall minst en revisor som bolagsstämman utsett vara auktoriserad revisor. En revisor som förordnats av skall oavsett bolagsstämmans anvisningar följa den instruktion som inspektionen utfärdat för honom eller henne. Om bolagsstämman inte har utsett en auktoriserad revisor är be- stämmelserna om länsstyrelseförordnande i 10 kap. 24 och 26 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) tillämpliga. 3.14 Ett företag som bedrev inlåningsverksamhet som inte fordrade tillstånd enligt äldre lag får fortsätta med verksamheten längst till . Ett företag som bedrev inlåningsverksamhet som inte fordrade tillstånd enligt äldre lag får fortsätta med verksamheten längst till och med . Denna lag träder i kraft i fråga om den ändrade övergångsbestämmelsen och i övrigt . Om en banks stadgar vid lagens ikraftträdande strider mot någon bestämmelse i denna lag, skall styrelsen till den första ordinarie stämman därefter lägga fram förslag om sådan ändring av stadgarna att dessa stämmer överens med bestämmelsen. Den som är revisor i en sparbank eller i en medlemsbank när denna lag träder i kraft och som inte är auktoriserad eller godkänd revisor får trots bestämmelsen i 3 kap. 3 § andra stycket fortsätta som revisor till utgången av den första ordinarie stämma som hålls efter ikraftträdandet. Intill utgången av får en auktoriserad eller godkänd revisor trots bestämmelserna i 3 kap. 1 § andra stycket utses för en kortare mandattid än . Om ett revisorsuppdrag som har getts före lagens ikraftträdande gäller , består det till utgången av mandattiden. Om uppdraget gäller tills vidare, består det till utgången av den första ordinarie stämma som hålls efter utgången av . Beträffande tiden för väckande av talan om anspråk på skadestånd till banken enligt 5 kap. 1 och 2 §§ gäller äldre bestämmelser, om anspråket har uppkommit före lagens ikraftträdande. 2.2 Förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § och 4 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 § Stiftarna anger villkoren för bildande. När en sparbank bildas skall till en grundfond avsättas ett belopp, vars storlek skall bestämmas med hänsyn till omfattningen och beskaffenheten av den planerade rörelsen. Grundfonden skall betalas med pengar. skall när rörelsen påbörjas ha fonder som för beslut om oktroj motsvarar minst en miljon ecu. I 5 kap. 4 § 4 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestäm- melser om vad som utgör fonder. skall när rörelsen påbörjas ha fonder som för beslut om oktroj motsvarar . I 5 kap. 4 § 4 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestäm- melser om vad som utgör fonder. 4 kap. 2 § En huvudman får inte vara 1. underårig eller i konkurs, 2. bosatt utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte på grund av särskilda förhållanden medger det, 3. anställd i , om inte reglementet uttryckligen medger detta, eller 4. huvudman, styrelseledamot eller anställd i annan sparbank. En huvudman får inte ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . En huvudman, som utses av kommunfullmäktige eller enligt 3 §, får inte heller vara anställd eller styrelseledamot i något annat bankaktiebolag än eller i en medlemsbank eller inom landshypoteks- och stadshypoteksinstitutionerna. En huvudman, som utses av kommunfullmäktige eller enligt 3 §, får inte heller vara anställd eller styrelseledamot i något annat bankaktiebolag än (publ) eller i en medlemsbank eller inom landshypoteks- och stadshypoteksinstitutionerna. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 4 § Varje medlem skall betala insats i medlemsbanken i enlighet med vad som föreskrivs i stadgarna. Betalningen skall alltid fullgöras i pengar. En medlemsbank skall när bank- ens rörelse påbörjas ha ett bundet eget kapital som för beslut om oktroj motsvarar minst fem miljoner ecu. I 5 kap. 4 § 5 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestämmelser om vad som utgör bundet eget kapital. Om balansomslutningen i den planerade verksamheten kan beräknas uppgå till högst , får regeringen medge att bolaget har lägre bundet eget kapital än det som anges i första stycket, dock lägst motsvar- ande en miljon ecu. En medlemsbank skall när bank- ens rörelse påbörjas ha ett bundet eget kapital som för beslut om oktroj motsvarar . I 5 kap. 4 § 5 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestämmelser om vad som utgör bundet eget kapital. Om balansomslutningen i den planerade verksamheten kan beräknas uppgå till högst , får regeringen medge att banken har lägre bundet eget kapital än det som anges i första stycket, dock lägst motsvar- ande . Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag föreskrivs att 8 kap. 4 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 4 § Årsredovisningen för det förflutna räkenskapsåret skall lämnas till revisorerna för det förflutna räkenskapsåret skall lämnas till revisorerna och lekmannarevisorerna 1. i en bank senast en månad före ordinarie stämma, 1. i ett bankaktiebolag eller i en medlemsbank senast en månad före ordinarie stämma, 2. i en sparbank senast en månad före ordinarie stämma, dock , 3. i ett hypoteksinstitut senast efter räkenskapsårets utgång. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 § Ett institut som omfattas av garantin skall lämna de uppgifter till nämnden som den behöver för att fastställa institutets avgift och i övrigt för sin verksamhet enligt denna lag. De uppgifter som nämn-den behöver för att fastställa ett instituts avgift skall ha granskats av en av de revisorer som utsetts av institutet i enlighet med 3 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617) eller, när det gäller värde-pappersbolag, 10 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385). Ett institut som omfattas av garantin skall lämna de uppgifter till nämnden som den behöver för att fastställa institutets avgift och i övrigt för sin verksamhet enligt denna lag. De uppgifter som nämn-den behöver för att fastställa ett instituts avgift skall ha granskats av en revisor som utsetts av institutet i enlighet med 3 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617) eller, när det gäller bankaktiebolag och värdepappersbolag, 10 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385). Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Inom har utarbetats en departementspromemoria, Ändrade regler för revisorer i sparbanker och medlemsbanker, m.m. (Ds 1999:8). Syftet med förslagen i promemorian är huvudsakligen att utjämna vissa skillnader mellan reglerna för bankaktiebolag å ena sidan och reglerna för sparban- ker och medlemsbanker å andra sidan. De skillnader som avses gäller framför allt reglerna om minsta antalet revisorer, om obehörighetsgrunder och kompetenskrav för revisorer, om revisorsjäv samt om tidsfrister för väckande av talan om skadestånd till banken. Skillnaderna uppkom genom lagändringar som trädde i kraft /99 och som innebär att aktiebolagslagen (1975:1385) i stället för den upphävda bankaktiebolagslagen (1987:618) utgör den associationsrättsliga grunden för bankaktiebolag. Departementspromemorians förslag innebär när det gäller revisors kompetens att svensk lagstiftning anpassas till EG-rättens bestämmelser om vem som får utses till revisor i bl.a. sparbanker och medlemsbanker. Departementspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig finns i bilaga 1. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärende (dnr Fi 1999/744). Inom har vidare utarbetats en promemoria med förslag till en förlängning av en övergångsbestämmelse till bankrörelselagen. Bestämmelsen ger i sin nuvarande lydelse företag som bedrev inlåningsverksamhet som inte fordrade tillstånd enligt äldre lag möjlighet att fortsätta med verksamheten längst till . Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi 1999/1250). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren i anslutning till de bestämmelser som synpunkterna berör. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag till justeringar. När det gäller förslaget om en ändrad övergångsbestämmelse till bank- rörelselagen har regeringen ansett att detta förslag är av sådan okomplicerad beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats över detta lagförslag. 4 Bakgrund 4.1 Allmänt om regleringen av banker och andra kreditinstitut får bedrivas av bankaktiebolag, sparbanker och medlemsbanker. De centrala reglerna för banker finns i bankrörelselagen (1987:617), aktiebolagslagen (1975:1385), sparbankslagen (1987:619) och lagen (1995:1570) om medlemsbanker. Kreditmarknadsföretag är sådana företag som bedriver tillståndspliktig finansieringsverksamhet utan att den är att beteckna som bankrörelse. Tillstånd kan ges till svenska aktiebolag (kreditmarknadsbolag) och svenska ekonomiska föreningar (kreditmarknadsföreningar) samt utländska kreditinstitut. Verksamheten regleras i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet. För kreditmarknadsbolag gäller därutöver aktiebolagslagen och för kreditmarknadsföreningar lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, om inte annat följer av bestämmelser i lagen om finansieringsverksamhet. För utländska kreditinstituts verksamhet genom filial i gäller bestämmelserna i den lagen i tillämpliga delar och i övrigt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. 4.2 Närmare om den associationsrättsliga lagstiftningen för banker Bankaktiebolag, sparbanker och medlemsbanker utgör skilda slag av associationsrättsliga sammanslutningar. För sparbanker och medlems- banker finns särskilda lagar som innehåller merparten av de associationsrättsliga bestämmelserna. Dessa bestämmelser finns för sparbanker i sparbankslagen och för medlemsbanker i lagen om medlemsbanker. Motsvarande bestämmelser för bankaktiebolag fanns tidigare i bankaktiebolagslagen (1987:618). Den lagen upphörde emellertid att gälla /99. För bankaktiebolag gäller i stället aktiebolagslagens bestämmelser med de avvikelser som följer av bankrörelselagen. Denna förändring beträffande bankaktiebolagen är en följd av den ny- ligen gjorda översynen av de särskilda associationsrättsliga reglerna för bankaktiebolag. Utgångspunkten för den översynen var att låta aktiebolagslagen tillämpas även för bankaktiebolag. Endast mycket väl motiverade särbestämmelser skulle få finnas kvar. Översynen utmynnade i prop. 1997/98:166 Ny associationsrätt för bankaktiebolag, m.m. Propositionen antogs av och lagändringarna trädde i kraft . trädde en del ändringar i aktiebolagslagen om bl.a. revision och skadestånd i kraft (prop. 1997/98:99, bet. 1997/98:LU26, rskr. 1997/98:257, SFS 1998:760). Gemensamma bestämmelser för de tre bankkategorierna finns i bank- rörelselagen. De gemensamma bestämmelserna omfattar regler om den rörelse en bank får driva. En bank får endast ägna sig åt viss i lagen an- given verksamhet, exempelvis inlåning samt kreditgivning och annan finansieringsverksamhet. En bank får vidare förvärva enbart sådan egendom som anges i lagen. Utöver sådana gemensamma bestämmelser innehåller bankrörelselagen dels de särbestämmelser som ansetts nödvändiga för bankaktiebolag, dels bestämmelser om revision, skadestånd m.m. och firma för sparbanker och medlemsbanker. Bankrörelselagen innehåller vidare bestämmelser om bl.a. tillsyn. 4.3 Utgångspunkter De bestämmelser om revision och skadestånd som enligt bankrörelse- lagen gäller för sparbanker och medlemsbanker gällde fram även för bankaktiebolag. Genom de lagändringar som trädde i kraft infördes delvis annorlunda bestämmelser för bankaktiebolagen. 1997/98:166 s. 55 uppmärksammades detta och det konstaterades där att det i vissa avseenden kunde uppkomma skillnader mellan de bestämmelser som gäller för bankaktiebolag och de bestämmelser som gäller för sparbanker och medlemsbanker. I anslutning därtill angavs att regeringen ämnade återkomma beträffande regleringen av de sistnämnda bankkategorierna. anför i sitt remissvar att de nu föreslagna förändringarna inte står i överensstämmelse med principen att associationsrättsliga bestämmelser för banker i huvudsak skall återfinnas i andra lagar än bankrörelselagen. Regeringen vill med anledning därav framhålla att avsikten är att regleringen av sparbanker och medlemsbanker skall ses över. I detta senare sammanhang avses bl.a. att övervägas om lagen om ekonomiska föreningar kan utgöra den associationsrättsliga grunden för medlemsbanker på motsvarande sätt som aktiebolagslagen numera gör för bankaktiebolag. En del av de skillnader som uppkommit mellan de olika bankkate- gorierna är emellertid mer påtagliga än andra. Detta gäller t.ex. reglerna om minsta antalet revisorer, om obehörighetsgrunder och kompetenskrav för revisorer, om revisorsjäv och om tidsfrister för väckande av talan om skadestånd till banken. Det är angeläget att redan nu ta ställning till i vilken utsträckning dessa skillnader är motiverade och bör behållas. När det gäller kompetenskravet för revisorer ställer dessutom EG- rättsliga regler vissa krav. Dessa regler återfinns i rådets åttonde direktiv (84/253/EEG) av om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (det åttonde bolagsrättsliga direktivet), det s.k. revisorsdirektivet. Direktivet reglerar vad som skall gälla beträffande sådana personer som utför lagstadgad granskning av bolags och andra företags årsredovisningar och koncernredovisningar, förutsatt att sådan granskning föreskrivs i gemenskapsrätten. Beträffande bl.a. banker föreskrivs sådan granskning i rådets direktiv (86/635/EEG) av om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut, det s.k. bankredovisningsdirektivet. Revisorsdirektivet innebär således för svenskt vidkommande att personer som inte är auktoriserade eller godkända revisorer inte får utses till revisorer i bl.a. aktiebolag och banker. För aktiebolagens del, och därmed för bankaktiebolagens, införlivades denna EG-rättsliga regel i svensk rätt genom lagändringar som trädde i kraft (10 kap. 11 § aktiebolagslagen). Motsvarande anpassning till EG:s krav i fråga om revisorns kompetens måste göras även beträffande sparbanker och medlemsbanker. I och med att nyssnämnda EG-rättsliga regel införlivats med svensk rätt för aktiebolag, däribland bankaktiebolag, kommer sådana personer som är revisorer och som saknar formell kompetens inte att kunna fortsätta att vara revisorer. Av olika skäl har det emellertid ansetts viktigt att denna kategori personer alltjämt har möjlighet att utföra en viss form av granskning. Därför finns nu för aktiebolagens del regler om s.k. lekmannarevisor. När EG-regeln om revisors kompetens genomförs beträffande sparbanker och medlemsbanker uppkommer frågan om ordningen med lekmannarevisorer bör införas även för dessa banker. 5 Överväganden 5.1 Revision m.m. 5.1.1 Antalet revisorer förslag: I sparbanker och medlemsbanker skall det finnas minst en revisor. Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Bakgrund: Sparbanker och medlemsbanker skall enligt 3 kap. 1 § första stycket bankrörelselagen ha minst två revisorer. Detsamma har gällt för bankaktiebolag. I och med avskaffandet av den särskilda associationsrättsliga lagstiftningen för bankaktiebolag gäller fr.o.m. aktiebolagslagens bestämmelser om revisorer för dessa banker. Bestämmelserna innebär att bankaktiebolag skall ha minst en revisor (10 kap. 1 § aktiebolagslagen). Skälen för regeringens förslag: Som skäl för att nämnda bestämmelse i aktiebolagslagen skall tillämpas även på bankaktiebolag anfördes i prop. 1997/98:166 (s. 130) väsentligen följande. "Enligt 10 kap. 1 § ABL skall det i ett aktiebolag finnas minst en revisor. Enligt 3 kap. 1 § första stycket BRL skall en bank ha minst två revisorer. Detta avsteg från aktiebolagslagen bestämmelser har ansetts vara motiverat av bankernas verksamhet (prop. 1986/87:12 band 1 s. 256). Enligt förarbetena till aktiebolagslagen (SOU 1971:15 s. 250) ansågs det inte nödvändigt att såsom aktiebolagslag föreskriva ett lägsta antal revisorer. Enligt förarbetena leder det lätt till att förutom den egentlige revisorn utses en person utan lämpliga kvalifikationer för revisorsuppdrag. Regelns avskaffande sammanhänger även med att det infördes en regel om att vissa bolag kunde utses till revisorer (numera registrerade revisionsbolag). Om ett sådant bolag anlitas kan det reviderande bolaget sätta in det antal revisorer som anses nödvändigt. Enligt regeringens mening är antalet revisorer inte ensamt avgörande för revisionens kvalitet. Att bankaktiebolagen bedriver särskilt betydelsefull verksamhet kan därför inte motivera den aktuella särregeln. Den bör mot denna bakgrund inte behållas. Något hinder för bankaktiebolagen att förordna fler revisorer än aktiebolagens minimikrav föreligger naturligtvis inte." I allt väsentligt kan samma synsätt som det nu redovisade anläggas i fråga om minsta antalet revisorer i sparbanker och medlemsbanker. Det saknas därför anledning att göra åtskillnad mellan de olika bankkategorierna när det gäller kravet på minsta antalet revisorer i banken. Bestämmelsen i 3 kap. 1 § första stycket bankrörelelagen bör därför ändras så att ett krav på minst en revisor i stället för två kommer att gälla även för sparbanker och medlemsbanker. 5.1.2 Revisors mandattid Regeringens förslag: För revisorer skall gälla en bestämd mandattid . Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Bakgrund: En revisors uppdrag i sparbanker och medlemsbanker gäll- er enligt 3 kap. 1 § andra stycket bankrörelselagen för den tid som anges i stadgarna. Enligt samma bestämmelse skall, om uppdraget inte skall gälla tills vidare, tiden bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av den ordinarie stämma på vilken revisorsval skall förrättas. Detsamma har gällt för bankaktiebolag. I och med de lagändringar som gjordes /99 gäller emellertid, enligt 10 kap. 20 § aktiebolagslagen, uppdraget som revisor i bankaktiebolag till slutet av den ordinarie bolagsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter revisorsvalet. Skälen för regeringens förslag: Som skäl för den ändring av mandattiden för revisorer i bankaktiebolag som skedde per anfördes i motiven (prop. 1997/98:166 s. 130) huvudsakligen följande. "Enligt 3 kap. 1 § andra stycket BRL skall en revisors uppdrag gälla för den tid som anges i bolagsordningen.