prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till riktade tidsbegränsade insatser för att stimulera en utveckling mot ökad bredd och tillgänglighet. har av de anvisade medlen till teater-, dans- och musikinstitutioner avsatts till sådana ändamål. De riktade bidragen har fördelats av efter ansökan från institutionerna. Bidrag lämnades för till 29 projekt vid teater- och dansinstitutioner och 6 projekt vid orkesterinstitutioner samt för till 35 projekt vid teater- och dansinstitutioner och 10 projekt vid orkesterinstitutioner. Enligt Kultur- rådet har erfarenheterna av de riktade bidragen varit goda. Projekt som fått stöd har gällt bl.a. breddat publikarbete, turnéverksamhet, barn- och ungdomsverksamhet, verksamhet med in- vandrarbarn, samverkan över konstområdesgränser samt samarbete med utbildningsväsendet, det fria kulturlivet och med amatörer. Särskilt stor bety- delse har de riktade bidragen haft för de mindre institutionerna, som annars inte kunnat genomföra angeläget utvecklingsarbete. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen under anslaget har fyllt sina ändamål och givit avsedda resultat. I enlighet med vad har beslutat eller med vad regeringen har aviserat för föreslås följande förändringar. Länsmusiken beslutade om en generell sänkning av bidragsnivån för länsmusiken med ca (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). Sänkningen skulle genomföras i två etapper. Anslaget har för minskats med . bör anslaget således minskas med ytterligare ca . Som anges i beslut uppgår härefter den totala bidragsramen till . Ramen bör fördelas i enlighet med den förteckning som finns i förra årets bud- getproposition (s. 38). Den del av ramen, sam- manlagt , som hänför sig till , och län beräknas, jämte ett särskilt bidrag på till Got- landsmusiken, under avsnitt 4.6, anslag A4. Under detta anslag beräknas således . I likhet med innevarande år bör Musik i få en särskild förstärkning på utanför den angivna ramen. Vidare beräknas ut- rymme inom den totala prisomräkningen på ansla- get för vissa ytterligare insatser för länsmusik- organisationer med särskilda behov. Regeringen avser att fördela dessa medel i regleringsbrevet. Institutionerna I enlighet med vad som förutsattes i förra årets budgetproposition bör andelen riktat stöd uppgå till för att ökas till . I propositionen (prop.1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä- rernas villkor framhålls att beställningar av verk utgör en av de viktigaste inkomstkällorna för ton- sättare och en av de främsta möjligheterna att få nykomponerade verk framförda. För orkestrar, teatrar och dansensembler är samverkan mellan olika konstnärsgrupper ett sätt att utveckla verk- samheten konstnärligt. Regeringen anser att regio- nala och lokala teater-, dans- och orkesterinsti- tutioner bör tillföras särskilda stödenheter för ut- vecklingsprojekt som innefattar ett direkt sam- arbete med tonsättare. Särskilt viktigt är att musik- teatrarna ges möjlighet till sådan samverkan. I likhet med de riktade bidragen bör fördela medlen efter ansökan. För ändamålet beräknas en anslagsökning på . Förslaget finansieras inom den ram som tidigare avsatts för nämnda proposition. Försöksverksamhet i , och län inleddes försöksverksamhet med regional fördelning av kulturpolitiska medel i , och län (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). Medel för ändamålet beräknas under avsnitt 4.6, anslag A4. Med anledning av försöksverksamheten överfördes från detta anslag för . För att motsvara helårseffekt bör ytterligare föras över för . Därvid har hänsyn tagits till att Länsteatern på , läns teater och erhållit ökade verksamhetsbidrag för . Tabell 5.7 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 604 512 Pris- och löneomräkning +11 188 Minskat bidrag till länsmusiken - 25 010 Bidrag för samarbete med tonsättare +2 000 Överföring till anslaget A4 - 58 544 Summa 534 146 Vid den preliminära anslagsberäkningen har beaktats att skall fördela riktade bidrag till länsmusiken i , och län. B3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Tabell 5.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 101 336 1999 Förslag 115 240 2000 Beräknat 117 199 2001 Beräknat 119 543 Under detta anslag beräknas medel för bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arran- gerande musikföreningar, stöd till utgivning och distribution av fonogram, bidrag till vissa mindre teaterinstitutioner av nationellt intresse såsom , (Confidencen), Internationella Vadstena-akade- mien och Marionetteatern, bidrag till samt till skådebaneverksamhet. Vidare ges ändamålsbestämda bidrag för notutgivning och information till och Sven- ska tonsättares internationella musikbyrå () Svensk Musik. För bidragsgivningen gäller förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper, förordningen (1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram samt förordningen (1984:326) om statsbidrag till kul- turella ändamål. Anslagssparandet avser av beslutade men inte utbetalade bidrag till bl.a. fono- gramutgivning. Regeringens överväganden Resultatinformation har redovisat bidragsgivningen till fria grupper, arrangerande musikföreningar, skådebanor samt utgivning och spridning av fonogram. Härutöver har regeringen tagit del av årsredovisningar m.m. från bl.a. Svensk Musik och vissa av de teaterinstitutioner som får stöd från detta anslag. Antalet bidragsansökningar från fria teater- och dansgrupper har varit i stort sett oförändrat . har dock andelen ansökningar från mer fast sammansatta ensembler minskat medan ansökningarna från mer projektinriktade grupper har ökat. De fria teater- gruppernas föreställningar har en förhållandevis god spridning över landet. Däremot är den regio- nala spridningen av de statsunderstödda dans- gruppernas föreställningar fortfarande ojämn. De fria musikgruppernas ansökningar om turnéstöd tenderar att minska, vilket tyder på att även dessa grupper har svårt att hitta arbetstillfällen utanför storstäderna. Bidragsansökningarna från arrangerande musik- föreningar ökar. Föreningarna är relativt väl spridda över landet. Det med ökade statsbidraget för har möjliggjort såväl ökningar av bidragen till föreningar som fått bidrag som bidrag till 28 nya mottagare. Stöd har också lämnats till ett gemensamt arrangörsutbildningsprojekt. Företagskoncentrationen, sedd i ett internatio- nellt perspektiv, fortsätter att öka i fonogram- branschen, vilket kan vara en bidragande orsak till att antalet ansökningar om statligt fonogramstöd har minskat totalt sett. Intresset för att ge ut folkmusik på fonogram har dock ökat. Redovisad försäljningsstatistik över stödda titlar visar att många bolag har svårt att nå ut med sina produk- tioner. De fyra teaterinstitutioner som får bidrag från anslaget håller en fortsatt hög konstnärlig nivå på verksamheten och har ett relativt publikunderlag. För att öka planeringsförutsätt- ningarna i ett ansträngt ekonomiskt läge har samtliga fått extra bidrag från den särskilda medelsramen för stöd till krisdrabbade institutioner under avsnitt 4.6, anslag A2. och Svensk musik samt skådebanorna fyller en viktig kultur- politisk funktion genom sin teater- och musik- främjande verksamhet. Slutsatser Bidragsgivningen under anslaget har fyllt sina ändamål. Enligt regeringens bedömning bör bidragsgivningen på fonogramområdet i större utsträckning inriktas på distribution och mark- nadsföring av stödda titlar samt på utgivningsstöd inom genrer där kvalitetsutgivningen via gängse kommersiella kanaler är svag. Regeringen vill redovisa följande förslag till förändringar. kulturpolitiska proposition (prop. 1996/97:3, bet 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) aviserades en betydande förstärkning av statens insatser för musiklivets arrangörsled. Med anled- ning härav har detta anslag ökats med . Satsningen bör nu fullföljas genom att anslaget tillförs ytterligare . I samband med ställningstagandet till propositionen (prop.1997/98:87) om konst- närernas villkor har uttalat att värdet och behovet av ett nationellt centrum för folkmusik motiverar att stöd lämnas till ett sådant centrum (bet. 1997/98:KrU13 s. 27, rskr. 1997/98:303). Regeringen erinrar om att den förordade ökningen av arrangörsstödet bl.a. har till syfte att stärka vissa musikgenrer, däribland folkmusik, lokalt, regionalt och centralt. Enligt regeringens mening blir det därför naturligt att inom den ramen beräkna ett särskilt stöd till ett nationellt centrum för folk- musik. Regeringen avser att i regleringsbrevet bestämma stödets storlek och mottagare. I propositionen om konstnärernas villkor har regeringen redovisat motiv för en kraftig för- stärkning av stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper. De ökade insatserna bör främst inriktas på att underlätta turnerande. Särskilt när det gäller teater- och dansgrupper finns också ett behov av förstärkt allmänt verksamhetsstöd bl.a. för att möjliggöra konstnärlig utveckling. Rege- ringen föreslår att bidraget till fria teater-, dans- och musikgrupper ökas med . I nämnda proposition har regeringen också betonat fonogramutgivningens betydelse för att tonkonstnärernas arbeten skall förmedlas till en publik. Regeringen har vidare understrukit värdet av de tjänster som Svensk Musik utför åt tonsättare när det gäller bearbetning av notmaterial och internationell kontaktförmedling. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för ökat stöd till utgivning och spridning av fonogram samt ett ökat bidrag till Svensk musik. Regeringen har även för beräknat medel under avsnitt 4.6, anslag A2 för tillfälliga insatser avseende kulturinstitutioner med särskilda behov. Vid fördelningen av dessa medel kan det bli aktuellt för regeringen att i likhet med innevarande år pröva ansökningar om extra stöd till de teatrar som får årliga verksamhetsbidrag från detta anslag. Förslagen finansieras dels inom den ram som tidigare avsatts för propositionen om konstnärer- nas villkor, dels genom omprioriteringar inom kul- turområdet. Tabell 5.9 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 96 894 Prisomräkning +46 1 Reformer +18 300 Summa 115 240 1 Musikaliska lokalkostnader Det är regeringens uppgift att i regleringsbrev för- dela anslagsramen på resp. ändamål. 6 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 6.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar bidrag till den regionala biblioteksverksamheten, litteraturstöd, kulturtidskriftsstöd, stöd till bokhandeln, myn- digheten Talboks- och , bidrag till nyhetsinforma- tion och litteratur samt bidrag till och . En väl fungerande biblioteksverksamhet och läs- främjande aktiviteter, stimulansbidrag till förlag och bokhandel skapar efterfrågan på litteratur. Statens insatser på området påverkar därför i hög grad också författarnas villkor. 6.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 2 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 204,1 201,5 209,7 227,4 234,9 239,5 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Bidrag till Dövas Riksförbunds för produktion av TV-program för döva (Dövas TV), som har ingått i verksamhetsområdet, ingår nu i verksamhetsområdet och medier. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet ansökningar om utgivningsstöd har i princip varit oförändrat jämfört med . Däremot har efterfrågan på framför allt kredit- stöd till bokhandeln fortsatt att öka. har 269 kommuner fått ta del av statligt stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Efterfrågan på talböcker har tilltagit och talboks- utlåningen har ökat på folkbiblioteken. Försälj- ningen av lättlästa böcker har stadigt ökat och är det särskilt ung- domsskolan och bokhandeln som ökat sina inköp. Förändringar Verksamheten har varit föremål för ett omfat- tande utredningsarbete, vilket resulterat i refor- mer i enlighet med propositionen Litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86). beslutade i enlighet med propositionens förslag om utvidgade statliga insatser på området (bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Litteraturstödet har fördubblats . Bidraget till regional bib- lioteksverksamhet i , och län ingår fr.o.m. i den samlade kulturpolitiska medelsram som försöksvis skall fördelas av de regionala självstyrelseorganen i dessa län (se anslag A4, avsnitt 4.6). Prioriteringar Insatser ökar för att främja en bred utgivning av kvalitetslitteratur och att göra den tillgänglig för alla. Ett särskilt stöd för distribution av kvali- tetslitteratur till folkbibliotek och bokhandel inrättas och ett stöd för läsfrämjande verksamhet för barn och unga permanentas. Bokhandels- stödet byggs ut och informationen och mark- nadsföringen när det gäller kulturtidskrifterna förbättras. får ett utvidgat uppdrag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsmarknaden. Sär- skilda insatser görs för att stärka vården av svenska språket. 6.3 Resultatbedömning Utgångspunkten för regeringens politik på litte- raturområdet är att göra litteraturen tillgänglig för alla samt att främja mångfalden av och intres- set för kvalitetslitteraturen. Genom läsningen främjas bruket och utvecklingen av svenska språ- ket. Tillgången till språket handlar i grunden om yttrandefrihet och demokrati. De statliga insat- serna inriktas i huvudsak på bidragsgivning och på att producera anpassade medier för funk- tionshindrades behov. Tillståndet och utvecklingen inom området Utvecklingen på området har i huvudsak redo- visats i propositionen Litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86). I det följande ges en kom- pletterande redovisning på grundval av års- redovisningar som givits in för , Svenska språknämndens rapport med förslag till hand- lingsprogram för att främja svenska språket, Sta- tistiska Centralbyråns (SCB) preliminära sta- tistik för och Svenska Förläggare- föreningens branschsstatstik för . För- läggareföreningens statistik är inte heltäckande eftersom den endast omfattar bokförlag som är medlemmar i , men ger ändå en god bild av förhållandena på bokmarknaden. Nedläggningar av bokbussar och biblioteks- filialer har fortsatt . Landets 288 kommuner har haft sammanlagt 1 115 filialer och 102 bokbussar i drift. Det är en minskning med jämfört med . SCB:s statistik visar vidare att utlåningen av böcker från kommunala folkbibliotek ökade från 70,4 miljoner lån till 73,3 miljoner lån men minskade till 72,3 miljoner lån. Den negativa utvecklingen med minskade barn- bokslån har avstannat. Andelen utlåning av barn- böcker har varit i stort oförändrad jämfört med . Nyförvärven av böcker vid folkbibliote- ken har totalt sett sjunkit , från 2,2 miljoner år 1990 till 1,9 miljoner år 1996. har nyinköpen av böcker i stort varit oförändrade. Svenska Förläggareföreningens branschstati- stik för visar att försäljningen till bok- handeln ökade något medan direktförsäljningen genom varuhus och bokklubbar minskade. Vi- dare att det skett en mindre ökning av försälj- ningen till biblioteken. De litteraturkategorier som sålde mer var skönlitteratur och i viss mån barnböcker, medan fackboksförsäljningen min- skade. Utgivningen av nya titlar och antalet volymer har minskat något jämfört med . anger vidare att det finns 200-250 professionella bokförlag med regelbun- den utgivning. Sju större koncernbildningar dominerar bokbranschen. Antalet ansökningar om utgivningsstöd har i princip varit oförändrat jämfört med . Enligt () har av landets befolkning en bokhandel inom kommunens gränser. Denna täckning har i stort sett varit oförändrad . har en viss minskning av bok- handelsbeståndet (den fullsorterade bokhandeln och servicebokhandeln) ägt rum. Dessa bok- handlarna var 295 till antalet vid årskiftet 1997/98. Det är en minskning med tio sedan föregående årsskifte. Förändringar i bokhandels- beståndet har dock inte inneburit att fler kom- muner blivit utan bokhandel. Utöver de nämnda bokhandlar finns ett stort antal, de flesta mindre, utan abonnemangsåtagande samt ett stort antal bokhandlar med ett specialiserat sortiment. Där- utöver finns Internetbokhandlarna m.fl. företag med försäljning på nätet. Försäljningen från Internetbokhandlar beräknas upp- gå till av den totala försäljningen av böcker. BFI:s redovisning visar på en fortsatt stagne- rad eller minskad försäljning totalt sett för den fullsorterade bokhandeln och servicebokhandeln. BFI anser att utvecklingen på bokmarknaden inger viss oro för framti- dens bokhandelsbestånd. Efterfrågan på framför allt det statliga kreditstödet till bokhandeln har fortsatt att öka kraftigt. Efterfrågan på talböcker har tilltagit och talboksutlåningen har ökat på biblio- teken. Likaså har antalet punktskriftslåntagare och punktskriftskunder blivit flera. Talboks- och (TPB) projekt med en ny digital talboksstandard fortsätter dels på TPB, dels inom ramen för ett internationellt konsor- tium (Digital , ) där TPB innehar ordförandeposten. Bibliotekens egen produktion har minskat med hänsyn bl.a. till den förestående digitaliseringen. När det gäller lättlästa böcker (LL-böcker) kan noteras ett tilltagande intresse särskilt från bokhandeln. Den läsombudsverk- samhet som medverkar till utveck- las i snabb takt. Stiftelsens utveckling mot ett resurs- och för lättläst litteratur och information fortsätter. De viktigaste statliga insatserna inom området Statens insatser på området består främst i olika bidrag till folkbiblioteken, utgivningsstöd till förlag, produktionsbidrag och utvecklingsbidrag till tidskrifter, bidrag till bokhandeln samt insat- ser för att göra litteraturen och tidskrifterna till- gängliga för funktionshindrade. Bidrag ges också till och Sverigefinska språknämden för deras forskning och rådgivning i språkfrågor. Litteraturen och läsandet lyftes fram särskilt i regeringens proposition om kulturpolitik (prop. 1996/97:3). En bibliotekslag infördes den 1 janu- ari 1997 liksom ett nytt inköpsstöd för barn- och ungdomslitteratur till biblioteken. av- sattes ett engångsbelopp för läsfrämjande verk- samhet för barn och unga. I propositionen Litte- raturen och läsandet (prop. 1997/98:86) har regeringen föreslagit ytterligare statliga insatser på litteraturområdet. En kartläggning över folkbibliotekens upp- sökande verksamhet och situationen för skolbib- lioteken har vidare påbörjats av . Genom statens försorg har kommunernas huvudbibliotek erbjudits en internetuppkoppling via det svenska universitetsdatanätet SUNET. Utvecklingen av biblio- teksdatabassystem LIBRIS har fortsatt för att det skall kunna utgöra en informa- tionsresurs för hela det allmänna biblioteks- väsendet. Svenska språket har på uppdrag av rege- ringen utarbetat ett handlingsprogram för att främja det svenska språket med mål för svensk språkvård samt förslag till framtida strategier och konkreta åtgärder för bevarandet av ett nationellt språk. En rapport överlämnades till regeringen . Nämnden konstaterar bl.a. att svenskan är ett väl etablerat och standardiserat språk, men att det håller på att ske förändringar. Den ökande internationaliseringen, EU-inträdet och den ökande användningen av elektronisk kommunikation påverkar det svenska språket. Svenskan förändras då texter översätts från främ- mande språk. Internationaliseringen hotar att slå ut sådana delar av språkstandarden som å, ä och ö. Den mest djupgående förändringen består dock i att engelska språket används på områden där svenska språket tidigare dominerade. Bruket av det engelska språket i näringsliv och skola har ökat. Informationstekniken har även inneburit att textframställningen ökar och att den sker snabbt utan särskild språklig granskning. Åtgärder för att stärka språket i utbildningar och i undervisningen samt att utveckla den svenska språkvården är centrala i Svenska språk- nämndens förslag till handlingsprogram. Nämn- den anser också att regleringar bör övervägas till skydd för svenska språket. Samhällsutvecklingen aktualiserar nya språk- vårdsinsatser som behovet av språkvår- dens mer traditionella arbete ökar. Arbetet vid de statligt stödda språkvårdande institutionerna bör, enligt nämndens förslag, förstärkas genom tydlig ansvarsfördelning och genom utökade resurser. språkvård bör också få en starkare och mer central ställning. Det gäller framför allt interna språkvård, den mera utåtriktade myndighetsspråkvården och EU-språkvården. bör också inom EU-arbetet arbeta för att EU-texterna görs mer lättillgängliga och vidta åtgärder för att stödja de svenska översättarna m.m. Svenska språknämndens förslag till handlings- program omfattar alltså ett stort antal åtgärder inom områden som ungdoms- skolan, högre utbildning och forskning, politik och administration, medier, arbets- och närings- liv, dataprogram/kommunikation och EU. Utredningen om svenskan i EU har överlämnat sitt betänkande Svenskan i EU (SOU 1998:114) till regeringen. Utredningen föreslår en rad åtgärder för att höja kvaliteten såväl på de svenska översättningarna som på de originaltexter som produceras inom EU:s institutioner. Utredningen föreslår t.ex. att en central samordningsfunktion inrättas i för detta arbete och att regeringen avtalar med () om en systematisk insamling och genomgång av termsamlingar av betydelse för EU-arbetet. deltar också i en arbetsgrupp inom EU som har till uppgift att föreslå riktlinjer för att höja den språkliga och redaktionella kvaliteten på gemenskapslagstiftningen. Det kan också näm- nas att redan förstärkt den interna språkvården med en tjänst fr.o.m. . Effekter av de statliga insatserna Bokutgivningen i ligger på en hög nivå internationellt sett. Med tanke på det begränsade svenska språkområdet finns det en betydande bredd och mångfald i utbudet. Några mycket stora förlag dominerar utgivningen, men små och medelstora förlag står för en betydande del av kvalitetsutgivningen. Det är regeringens bedömning att utgivningsstödet bidrar till att en bredd i utgivningen kan upprätthållas. Möjlig- heten till ekonomiskt stöd gör att förlagen vågar ge ut kulturellt värdefull litteratur även om den inte kan förväntas bli kommersiellt framgångsrik. Ett väl spritt bokhandelsbestånd är nödvändigt för att allmänheten skall kunna upptäcka litteraturen och få tillgång till ett brett utbud av litteratur. Statens insatser har bidragit till en positiv utveckling av bokhandeln. Stödet till bokhandeln har haft stor betydelse för enskilda bokhandlars utvecklingsmöjligheter, bidragit till nyetableringar och medfört att bokhandeln kan hålla ett brett sortiment och ge förbättrad kundservice. En god låneservice kan tack vare länsbiblio- teken, lånecentralerna och depåbiblioteket ges till allmänheten vid landets lokala bibliotek. De statliga bidragen har också inneburit en viss utvecklingsverksamhet som annars inte skulle ha kommit till stånd. Funktionshindrade personers tillgång till medier kan förbättras tack vare stat- ligt stöd. Bibliotekslagen Bibliotekslagen (1996:1596, omtryck 1998:1249) trädde i kraft . Lagen inrym- mer hela det offentliga biblioteksväsendet. Med detta avses bibliotek som i huvudsak finansieras med offentliga medel via stat, landsting och kommun. Vid riksdagsbehandlingen av regering- ens förslag till bibliotekslag ansåg kulturutskottet att en viss översyn av lagen borde göras dels med anledning av att de privata högskolorna inte omfattas av lagen, dels med anledning av en motion med förslag om att det i lagen bör finnas en bestämmelse om att kommuner och landsting bör upprätta planer för sin biblioteksverksamhet (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Regeringen vill med anledning av kulturut- skottets tillkännagivanden framföra följande. i , Stiftelsen och Handels- högskolan i ingår i fjärrlånesystemet och har samma skyldigheter som statliga hög- skolebibliotek. Detta regleras i särskild ordning genom de avtal som ingåtts mellan staten och de privata högskolorna.