prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — 2 418 014 1999 Förslag 2 508 405 2000 Beräknat 2 551 047 1 2001 Beräknat 2 602 068 1 1 Motsvarar 2 508 405 tkr prisnivå Statsbidrag utbetalas till som ett samlat finansiellt stöd till folkbildning. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folk- bildningen lämnar statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. Folkbild- ningsrådet beslutar vilka som skall tilldelas stats- bidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem. Statens stöd till folkbildningen skall ha till syfte att 1. främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation och som skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen, 2. stärka och utveckla demokratin, 3. bredda kulturintresset i samhället, öka delaktig- heten i kulturlivet och främja kulturupplevelser och eget skapande. Verksamheter som syftar till att utjämna utbild- ningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verksamhet som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt miss- gynnade personer. Personer med utländsk bak- grund, deltagare med funktionshinder och arbets- lösa utgör särskilt viktiga målgrupper för statens stöd. Från detta anslag utbetalas även bidrag till föreningen i samt stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. Regeringens överväganden har lämnat en årsredovisning för verksamheten under . Av denna framgår bl.a. följande. har under fördelat de 2 i statsbi- drag som stått till förfogande enligt följande. Studieförbunden totalt 1 eller , folkhögskolorna totalt 1 eller , för admi- nistration och information och FoU-verksamhet totalt eller . Antalet studietimmar inom studieförbundens cirkelverksamhet under uppgick till ca 12,3 miljoner vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. Andelen kvinnor bland deltagarna utgjorde , vilket innebar lika stor andel som 1995/96. Andelen invandrare och funktionshindrade som deltog i studiecirklar som tillkom till följd av särskilda, riktade insatser utgjorde respektive , vilket innebär en ökning med för vardera gruppen jämfört med föregående budgetår. Studierna inom ämnesområdet beteendeveten- skap och humaniora svarade för och området samhällsvetenskap och information för . Matematik och naturvetenskap svarade för och de estetiska ämnena för . Språk- området svarade för och övriga ämnen för . Jämfört med /96 var förändringarna mellan ämnesområdena små. Antalet genomförda kulturprogram ökade under med och antalet arrange- mang i form av övrig folkbildningsverksamhet med jämfört med /96. Vad gäller folkhögskolans långa och korta kurser har verksamheten haft ungefär samma omfattning som föregående verksamhetsår. Mätt i deltagar- veckor svarade de långa kurserna för och de korta kurserna för . De allmänna behörighetsgivande kurserna (långa) svarade för av verksamheten och de yrkesinriktade (i regel 1 långa) för . De estetiska kurserna svarade för , övriga kurser för och korta kurserna för . Jämfört med föregående budgetår har de allmänna behörighetsgivande kurserna ökat medan övriga kurser minskat i motsvarande grad. Andelen kvinnor utgjorde i de långa kurserna och i de korta kurserna. Invandrarnas andel i de långa kurserna utgjorde . Deltagare med funktionsnedsättningar och övriga handikapp utgjorde av samtliga deltagare i de långa kurserna. I samtliga fall var andelen i stort sett oförändrad jämfört med före- gående budgetår. Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa har under disponerat att fördelas på folkhögskolor för 10 000 årsstudieplatser inom ramen för . Av rådets årsredovisning framgår att detta har resulterat i 18 800 långkursstuderande i sammanlagt drygt 1 200 kurser, omfattande ca . Den genomsnittliga längden på kurserna var . Rådet anger att de 18 800 långkurs- studerande innebär mellan 9 000 och 10 000 stu- derande per halvår . Andelen kvinnor utgjorde , andelen invandrare och andelen deltagare med funktionshinder . av deltagarna hade en utbildning motsvarande högst tvåårig gymnasieskola. Folk- högskolorna har dessutom, enligt redovisning från SCB, fått i uppdrag av kommunerna att inom ramen för de medel kommunerna disponerar för , anordna utbildning för ytterligare ca 2 200 deltagare . har för även disponerat från utgifts- område 16, anslaget A14 Särskilda utbildnings- insatser för vuxna, anslagsposten 2. Särskilt bidrag till för arbetslösa. Resursen har möjliggjort för studieförbunden att samla ca 50 000 deltagare i sammanlagt ca 5 800 studiecirklar om i genomsnitt vardera. Andelen kvinnor utgjorde , andelen invandrare och andelen deltagare med funktionshinder . Ämnesmässigt låg tyngd- punkten på samhällsvetenskap/information, data- kunskap och språk. Studieförbunden har dessutom, enligt årsredovisning 1998, fått i uppdrag av kommunerna att inom ramen för de medel kommunerna disponerar för anordna utbildning för ca 4 000 deltagare . gör den bedömningen att den verksamhet som studieförbund och folkhögskolor genomfört inom ramen för särskilda utbildnings- insatser för arbetslösa, har till såväl målgrupp som omfattning och innehåll väl uppfyllt syftena för de två särskilda anslagen. Försöksverksamhet inom folkbildningen Under anslaget har för anvisats för försöksverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund att fördelas av . För information vill regeringen meddela att regeringen i enlighet med vad som har anförts i prop. 1997/98:115 om Folk- bildningen genom beslut föreskrivit att medlen skall användas till utvecklings- och försöksverksamhet med nya verksamhetsformer inom studieförbund och vid folkhögskolor och därigenom stimulera till förnyelsearbete inom folkbildningen. Medlen får även användas för utvärdering samt för spridning av erfarenheter mellan folkbildningens organisa- tioner från utvecklings- och försöksverksamheten. Slutsatser Enligt regeringens mening har folkhögskolorna och studieförbunden bedrivit en verksamhet som väl uppfyller de syften som uppställts för stats- bidrag till folkbildningen för . Motsvarande gäller för de särskilda resurser som anvisats av arbetsmarknadspolitiska skäl. I enlighet med vad som regeringen angett i vårpropositionen (prop. 1997/98:150) föreslås anslaget till folkbildningen att utökas med med början . I likhet med innevarande år beräknar regeringen för uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. För de 10 000 folkhögskoleplatserna som är en del av beräknar regeringen en kost- nad på . Till föreningen i föreslås medel motsvarande . Till utvecklings- och försöksverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund beräknar rege- ringen en kostnad på . Det totala medelsbehovet under anslaget för blir därmed 2 inkl. pris- och löneomräkning. Tabell 15.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor 2 418 014 Pris- och löneomräkning 50 391 Medelsförstärkning 40 000 Anslag 1999 2 508 405 L2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Tabell 15.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 70 325 1999 Förslag 71 791 2000 Beräknat 73 190 2001 Beräknat 74 737 Från anslaget utbetalas statsbidrag till utbildningsstöd (SISUS) för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. De övergripande målen för SISUS verksamhet är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för i första hand unga och vuxna personer med funktionshinder samt administrera och ut- veckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. () vid ansvarar för fördelningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd tecken- språksutbildning, tolkutbildning för döva, döv- blinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarut- bildning. Dessa utbildningar skall planeras i sam- verkan med berörda handikapporganisationer. Bristen på lärare inom dessa utbildningar och bristen på elever med tillräckliga kunskaper i teckenspråk har orsakat svårigheter att utbilda till- räckligt många teckenspråkstolkar. ställdes flera planerade tolkutbildningar in. av anslaget har därför inte förbrukats. Genom olika insatser har uppskjutna kurser nu kunnat starta, och TÖI bedömer att hela anslaget för kommer att tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation utbildningsstöd (SISUS) Av SISUS årsredovisning framgår att antalet kursdeltagare med funktionshinder vid folkhög- skola har varit relativt mellan budgetåren 1995/96 och 1997 vad gäller de långa kurserna (eller längre) men ökat för de korta kurserna. De grupper som ökat under hela perio- den är framför allt döva, personer med psykisk ohälsa och personer med medicinska funktions- hinder. Antalet deltagare med psykiska funktions- hinder har ökat mellan budgetåren 1994/95 och 1997. Under /97 uppgick antalet kurs- deltagare med funktionshinder i folkhögskolans långa kurser till ca 2 700. De medel som SISUS anvisades för detta ändamål för täcker, enligt SISUS, ca hälften av det totala ansökningsbelopp som efterfrågas av folkhögskolorna. vid uni- versitet (TÖI) Sammanlagt nio folkhögskolor bedriver utbildning inom området, huvudsakligen 2-årig teckenspråksutbildning, 2-årig teckenspråks- och dövblindtolkutbildning, 3-årig utbildning till vuxendövtolk samt ettårig teckenspråkslärarut- bildning. Utbildningarna var dimensionerade att omfatta 509 platser men den totala omfattningen 1997 blev 444 platser. Slutsatser I avvaktan på resultatet av de utredningar som nämnts i inledningen till detta verksamhetsområde beräknas anslaget för nästa budgetår till oförändrad nivå förutom pris- och löneomräkning. beräknas anslaget uppgå till oför- ändrad nivå i förhållande . Statsbidraget till SISUS för vissa handikappåt- gärder inom folkbildningen beräknas till . Statsbidraget till TÖI för tolkutbildning samt teckenspråkslärarutbildning beräknas till . Bidraget till uni- versitet för förvaltningskostnader vid TÖI beräknas till . L3 Bidrag till kontakttolkutbildning Tabell 15.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 848 1999 Förslag 9 032 2000 Beräknat 9 185 2001 Beräknat 9 369 Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som utbetalar medlen till studieförbund och folkhög- skolor enligt särskilt beslut av Tolk- och över- sättarinstitutet vid (). TÖI fördelar statsbidrag för kontakttolkutbildning till studieförbund och folkhögskolor enligt förordningen (1991:976) om statsbidrag till kon- takttolkutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation Kontakttolkutbildning har anordnats av 12 folk- högskolor och 15 studieförbundsavdelningar, vilket är något färre än under /96. Antalet kurser har varit 99 på folkhögskolor och 69 på studieförbund. Utbildningarna har under samlat 2 640 deltagare, varav 1 869 på folkhögskolor. Utbildning sker inom ämnesområdena social- och försäkringstolkning, sjukvårdstolkning, arbetsmarknadstolkning, vardagsjuridik och rättstolkning. Enligt TÖI:s bedömning är efterfrågan på grundutbildningar, fördjupnings- och repetitionsutbildningar större än vad TÖI kan tillgodose. Slutsatser Regeringen beräknar, med hänsyn till att det nu inte finns ekonomiska förutsättningar att utöka anslaget, oförändrad nivå på anslaget för , förutom pris- och löneomräkning. Statsbidraget beräknas till . beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . 16.1 Omfattning Den svenska ungdomspolitiken är sektorsöver- gripande och omfattar därmed alla de samhälle- liga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitiken berör såväl frågor som påverkar ungdomars villkor som ungdomars förutsättningar inför vuxenlivet. Verksamhetsområdet omfattar Ungdomssty- relsen och bidrag till ungdomsorganisationerna. är den myndighet som har regeringens uppdrag att samordna ungdomspoli- tiken. Myndigheten handlägger också frågor om stöd till ungdomsorganisationer enligt förord- ningen (1994:641) om statsbidrag till ungdoms- organisationer. 16.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 116,6 108,5 112,6 108,8 109,0 109,2 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Sedan bildades har myndigheten arbetat alltmer aktivt med sektors- övergripande frågor. Samarbetet med andra myndigheter och kommuner har bl.a. lett fram till en rad insatser som återfinns inom andra utgiftsområden, framför allt på arbetsmarknads- området. har också fått upp- drag av andra aktörer som en följd av det sektorsövergripande arbetet. Förändringar Regeringen beslutade att ge i uppdrag att vara nationellt kontor för EU:s ungdomsprogram volontärtjänst för ungdomar. Prioriteringar En parlamentariskt sammansatt kommitté (C 1995:10) tillkallades i syfte att bl.a. ersätta riktlinjer för ungdomspolitiken med mål. Kommitténs slutbetänkande Politik för unga (SOU 1997:71) har remissbehandlats och bereds inom . kommer en internationell utvärdering att genomföras av svensk ungdoms- politik inom ramen för samarbete på ungdomsområdet. har i uppdrag att ta fram en nationell rapport som ett underlag för denna bedömning. Regeringen avser att ge Ung- domsstyrelsen i uppdrag att, i samråd med samt berörda myn- digheter, göra en översyn av föreningslivets till- gång till lokaler i hela landet. Lokaler där någon form av riktad verksamhet till barn och ungdo- mar bedrivs skall särskilt uppmärksammas. Översynen skall även omfatta de ekonomiska förutsättningarna. 16.3 Resultatbedömning Ett övergripande mål för ungdomspolitiken är att främja goda uppväxtvillkor för unga. Ung- domsstyrelsens arbete med att utveckla och sam- ordna olika insatser inom ungdomsområdet är av stor betydelse i detta sammanhang. Myndigheten har som ett led i sin kunskapsspridande verk- samhet bl.a. tagit fram ungdomsstatistik som ger en heltäckande bild av ungdomars livssituation. En studie om ungdomars värde- ringar och framtidstro visar att tre fjärdedelar av landets ungdomar i åldern är opti- mistiska, har stora förväntningar och större beredskap att utbilda sig än . visar studien att 10 till 15 pro- cent av ungdomarna upplever en låg livskvalitet och ser pessimistiskt på sin egen framtid, vilket är en varningssignal som måste ägnas uppmärk- samhet. Undersökningen visar också att ungdo- mar är tveksamma inför välfärdssamhällets möj- ligheter att klara morgondagens krav samt att förtroendet för politiker och politik sjunkit trots en grundtro på demokratin och partierna. Ett annat viktigt mål för ungdomspolitiken är att främja ungdomars inflytande och delaktighet i samhällsutvecklingen. Arbetet med att stärka ungdomars inflytande på lokal nivå har bl.a. resulterat i att ett 80-tal kommuner har infört någon form av lokalt inflytandeorgan för ung- domar, vanligtvis kommunalt ungdomsråd. Vidare pågår utvecklingsarbete för att stärka flickors villkor i samhället där såväl förenings- livet som myndigheter och kommuner med- verkar. Effekter av de statliga insatserna Det nya statsbidragssystemet, som infördes , har bl.a. medfört en utveckling i riktning mot målen, t.ex. genom att ungdomar har fått ett ökat inflytande över sina egna organisationer. Bidragssystemet har också bidragit till en mer aktiv dialog mellan staten och organisationerna. Stödet har även lett till att ungdomar får en bättre möjlighet till en meningsfull fritid. samlade ungdomsorganisationerna ca 600 000 medlemmar i åldern . utredningsverksamhet har givit andra myndigheter bättre beslutsunderlag i frågor som är relaterade till ungdomar. Även regeringen har direkt från samt övriga myndigheter, fått bättre underlag som grundat sig på utredningsinsatser. arbete med bl.a. informa- tionsinsatser och erfarenhetsspridning gentemot kommunerna har skapat förutsättningar för utvecklingen av lokala inflytandeorgan för ung- domar, oftast kommunala ungdomsråd. En kart- läggning visar en ökning med . I arbete gentemot kom- munerna ingår även uppgiften att utse Årets ungdomskommun. Utmärkelsen bidrar till att stimulera kommuner till ett helhetstänkande vad gäller ungdomsfrågor. 16.4 Revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar avseende myndigheten i verksam- hetsområdet. 16.5 Anslag M1 Tabell 16.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 11 984 1999 Förslag 12 367 2000 Beräknat 12 589 1 2001 Beräknat 12 789 2 1 Motsvarar 12 367 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 12 367 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för verksamhet är att främja goda uppväxtvillkor för ungdomar samt att verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. har, i enlighet med de krav regeringen ställt i regleringsbrev, utvecklat sin utredningsverksamhet och har en stor produk- tion av utredningar, rapporter och övriga skrifter. Utredningsverksamheten är sektorsövergripande och täcker allt fler för ungdomspolitiken väsentliga områden. Som en del av sin kunskapsspridande verksamhet har framställt en omfattande statistik om ungdomars levnadsvillkor, Svensk ungdomsstatistik. Vidare har myndigheten ökat sin självfinansieringsgrad vad avser publikationer och seminarieverksamhet. har vidare utvecklat sin informationsverksamhet genom bl.a. dels ett aktivt arbete med informationsstrategier gente- mot olika målgrupper, dels genom att särskilt följa och delta i den offentliga debatten om ungdomsfrågor samt genom att utnyttja modern informationsteknik. Utöver myndighetens hem- sida utvecklades en webbdomän, , som är en samhällsguide för ungdomar med syftet att öka deras möjligheter till del- aktighet i samhällsutvecklingen. öpp- nades och hade ca 25 000 besökare. Inom ramen för ansvar för internationellt ungdomsutbyte är myndig- heten nationellt kontor för två EU-program; Ungdom för och Europeisk volontär- tjänst för ungdomar. Ungdom för är ett program som främst ger stöd till kortare utbyten för grupper av ungdomar, t.ex. föreningar. Inom de delar av programmet som är decentraliserade beviljade myndigheten stöd till olika former av utbytesprojekt som involverade ca 1 100 svenska ungdomar och ca 1 300 ungdo- mar från andra deltagarländer. Ungdomsstyrel- sen ansvarade för det nationella genomförandet av kommissionens försöksverk- samhet med Europeisk volontärtjänst. Under försöksverksamheten har ca 50 svenska ungdo- mar deltagit som volontärer inom ramen för ett samhällsnyttigt projekt i ett annat EU-land medan svenska projekt tagit emot ca 35 utländ- ska volontärer. Efter beslut har för- söksverksamheten övergått i ett fast tvåårigt program. Som en följd av detta ställs fr.o.m. krav på en nationell med- finansiering av administrationen för det natio- nella kontoret. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 16.2 Avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1997 1 885 3 738 -1 853 (varav tjänstexport) Prognos 1998 1 000 2 017 -1 017 (varav tjänstexport) Budget 1999 1 000 2 117 -1 117 (varav tjänstexport) Den avgiftsbelagda verksamheten, som avser intäkter från publikationer, seminarier och konferenser, är inte skild från myndighetens ordinarie verksamhet. Därför är avsikten inte att den avgiftsbelagda verksamheten skall vara helt kostnadstäckande. Slutsatser Regeringen anser att arbete med att samordna och utveckla olika insatser på ungdomsområdet har utvecklats positivt och konstaterar att myndighetens samarbete med andra myndigheter, kommuner och övriga aktö- rer har ökat. kan redovisa en rela- tivt god samlad bild över ungas levnadsvillkor och förutsättningar inför vuxenlivet. Regeringen har därmed fått bättre tillgång till beslutsunderlag inför reformer som rör ungdomar. Kvalitén i regeringsbeslut på andra utgiftsom- råden har därmed kunnat förbättrats. Ett exem- pel är införande och genomförande av den s.k. utvecklingsgarantin för ungdomar. Anslagsberäkning Anslag för har beräknats enligt följande: Anslag 1998 12 101 Pris- och löneomräkning 227 Justering av 39 Förslag 1999 12 367 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäk- ringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). M2 Bidrag till nationell och inter- nationell ungdomsverksamhet m.m. Tabell 16.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 99 040 1999 Förslag 96 389 2000 Beräknat 96 389 2001 Beräknat 96 389 Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdoms- organisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stöd till nationell och internationell verksam- het. En jämförelse mellan budget och utfall bud- visar att anslaget Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. inte tillfullo tagits i anspråk. Detta beror i huvud- sak på en tidsförskjutning mellan beslut och utbetalning av bidrag. Regeringens överväganden Resultatinformation En utvärdering av det målrelaterade bidrags- systemet visar att vissa formella regler i bidragssystemet riskerar att hämma före- ningslivets utveckling. har därför fått i uppdrag att göra en översyn av det formella regelsystemet. Översynen skall redo- visas . Statsbidragen består av grundbidrag och sär- skilt bidrag. Grundbidrag fördelas efter ansökan till rikstäckande ungdomsorganisationer för reguljär verksamhet. har 64 orga- nisationer fått grundbidrag. Antalet organisatio- ner som uppfyller kraven för grundbidrag har minskat något . Ungdomsorganisationerna spelar en viktig roll när det gäller ungdomars demokratiska fostran, bl.a. genom att ungdomarna själva får inflytande över och ansvar för att driva en omfattande verk- samhet. Det statliga bidraget till ungdomsorga- nisationerna är ett konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang och utgör därför en viktig del av ungdomspolitiken. Stödet bidrar även till att ungdomar får en bättre möjlighet till en aktiv fritid. Det särskilda bidraget används främst för att stödja förnyelse och utveckling inom förenings- livet men kan även användas för andra ändamål. Särskilt bidrag kan bl.a. ges till organisationer som uppfyller målen för bidragen och som bedöms vara lämpliga att ges reguljärt stöd men som på grund av sin organisatoriska karaktär inte kan få grundbidrag. beviljades 81 organisationer särskilt stöd. Mer än hälften av det belopp som beviljades i särskilt bidrag, ca av totalt , har använts till förnyelse och utveckling. Reguljärt stöd i form av särskilt bidrag, ca , beviljades till 31 organisationer. Vidare utgår medel ur anslaget för att dela ut utmärkelser inom ungdomsområdet. Ungdoms- styrelsen har utsett till Årets ung- domskommun . Denna utmärkelse, som först tilldelades , skall åter- komma och är avsedd att stimulera kommunerna till ett helhetstänkande när det gäller ungdomsfrågor. Därutöver omfattar anslaget också stöd för internationell verksamhet till för Sve- riges Ungdomsorganisationer (LSU). Lands- rådets internationella verksamhet rör ungdoms- samarbete inom , och tredje världen. LSU har ökat antalet medlemsorganisa- tioner från 1992 till 92 organisationer . pågår inom LSU en utveckling av verksamheten; projekt av tillfällig natur har övergått till reguljär verksamhet. En följd av omorganisationen blir en integrering av nationell och internationell verksamhet. Slutsatser Regeringen vill understryka betydelsen av att ungdomsorganisationerna drivs av ungdomarna själva. I detta sammanhang vill regeringen också betona vikten av att föreningarna blir en naturlig mötesplats för ungdomar med olika kulturell bakgrund. Det är väsentligt att vid prövningen av bidraget till ungdomsorganisatio- nernas verksamhet gentemot målen för stats- bidraget i större utsträckning tar hänsyn till organisationernas egna mål och utvärderingar. Regeringen konstaterar att det är önskvärt att underlätta för de ungdomsorganisationer som uppbär reguljärt stöd i form av särskilt bidrag att kunna erhålla grundbidrag. Vidare avser regeringen att överväga en ökad tonvikt på grundbidrag i stället för särskilt bi- drag. Regeringen konstaterar att ungdomsorga- nisationernas möjligheter att få stöd till nyska- pande och utvecklande verksamheter i form av projekt har ökat .