prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet anmälningar om könsdiskriminering respektive arbetsgivares brist på aktiva åtgärder enligt jämställdhetslagen. Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som ålagts myndigheten. JämO:s årsredovisning visar att resursförstärkningen gjort att JämO kunnat intensifiera sin verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att JämO inte förbrukat hela anslaget (inklusive anslagssparandet /96). Det anslagssparande som fanns vid utgången av förväntas täcka ökade lönekostnader , och eventuella underskott under de närmast följande tre åren. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att årets anslag kommer att förbrukas. Dessutom kommer en del av det tidigare anslagssparandet att förbrukas. Regeringens överväganden Resultatbedömning JämO:s årsredovisning visar goda resultat i förhållande till de beslut som fattat om verksamhetens innehåll och inriktning. Myndighetens anslag ökades med inför (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 14, bet. 1996/97:AU1, rskr. 1996/97:102). De ökade resurserna har bidragit till att JämO kunnat nå ut med information i större utsträckning . Insatser för tillsyn och uppföljning av om arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder och upprättande av jämställdhetsplan har ökat. Olika metoder i detta arbete har prövats och utvärderats. När det gäller området aktiva åtgärder redovisas en delvis förändrad inriktning med bl.a. mer omfattande kontakter med arbetsplatserna än förut. JämO har gjort särskilda analyser av åtgärder som arbetsgivare redovisat i jämställdhetsplaner inom områdena kartläggning av löneskillnader, förvärvsarbete och föräldraskap samt sexuella trakasserier. Myndigheten har fortsatt följt utvecklingen av metoder för könsneutral arbetsvärdering, samt gett stöd till arbetssökande och arbetstagare som anmält överträdelse av förbuden mot könsdiskriminering. Lönefrågor har särskilt uppmärksammats. Detta arbete kräver dock stora insatser från myndighetens sida. Årsredovisningen visar på vissa förändringar när det gäller JämO:s resursanvändning. Resursökningen har bidragit till ökade satsningar på myndighetens olika arbetsområden. Procentuellt sett har området diskriminering och arbetsvärdering minskat sin andel medan aktiva åtgärder har ökat. Den ändrade inriktningen av arbetet med aktiva åtgärder har bidragit till de ökade kostnaderna på detta område. Prioriteringen av arbetet med aktiva åtgärder ligger i linje med verksamhetsmål i regleringsbrev för som anger att insatserna skall öka när det gäller tillsyn och uppföljning av om arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder och upprättande av jämställdhetsplan. Myndigheten redovisar i första hand kvantitativa resultat av verksamheten. En del kvalitativa aspekter lyfts också fram, bl.a. när det gäller arbetsgivares jämställdhetsplaner. Effekter av jämställdhetsarbete är dock svåra att mäta i ett kort perspektiv. Den kvantitativa analysen visar att styckkostnaderna för ärenden som rör aktiva åtgärder respektive projekt som är knutna till detta arbete har ökat i jämförelse med /96. I övrigt har det inte skett några större förändringar när det gäller styckkostnader. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV har lämnat revisionsberättelse utan invändning. Regeringen anser det betydelsefullt att fortsätta den dialog som förs med JämO när det gäller att vidareutveckla uppföljningsbara mål för verksamheten. Slutsatser JämO har en central roll i arbetet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och för att se till att jämställdhetslagen följs. De ökade medlen har gjort att JämO kunnat intensifiera sin verksamhet. Det är dock för tidigt att fullt ut bedöma effekterna av resursförstärkningen. JämO skall redovisa hur det ökade anslaget har påverkat myndighetens verksamhet. Först därefter kommer regeringen att göra en djupare bedömning av verksamhetens inriktning och omfattning. Redan nu kan konstateras att arbetet med att utöva tillsyn över de delar av jämställdhetslagen som rör löneskillnader mellan kvinnor och män kräver ökade resurser. Anslaget för JämO föreslås därför att tillföras för detta ändamål. Vid anslagsberäkningen har även en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det staliga området förändrades. Tabell 6.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 13 943 Pris- och löneomräkning 260 Justering av 32 Ökade resurser till JämO 2 000 Förslag 1999 16 235 föreslås därför att anslaget beräknas till . beräknas utgifterna till och för till . Beräkningarna utgår från att anslaget räknas upp motsvarande pris- och löneutvecklingen. C2 Särskilda jämställdhetsåtgärder Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utfall 2 879 Reservation 10 827 1998 Anslag 13 706 Utgiftsprognos 17 000 1999 Förslag 13 706 2000 Beräknat 13 706 2001 Beräknat 13 706 Från anslaget betalas kostnader för särskilda jämställdhetsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Inom ramen för anslaget genomförs projektverksamhet och samlade satsningar m.m. för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. Vidare prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet. Dessa är de faktorer som huvudsakligen styr utgifterna under anslaget. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att omkring en femtedel av anslaget förbrukats. Det beror på att regeringen i första hand har använt reservation från tidigare anslag för särkilda jämställdhetsåtgärder under femte huvudtitelns uppförda reservationsanslag G 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder, från /96. Enligt prognosen för innevarande budgetår förväntas en större del av årets anslag förbrukas. Det äldre anslaget förväntas förbrukas. Bland annat har från det äldre anslaget beslutats för engångssatsningar som rör åtgärder för kvinnofrid. Regeringens överväganden bör inriktningen fortsatt vara satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen föreslår för . beräknas utgifterna till respektive år. C3 Bidrag till kvinnoorganisa- tionernas centrala verksamhet Tabell 6.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 432 1999 Förslag 3 432 2000 Beräknat 3 432 2001 Beräknat 3 432 Bidraget skall användas till kostnader för kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt även för förnyelse och utveckling av verksamheten. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall visar att de anvisade medlen tagits i anspråk. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att anslaget kommer att förbrukas. Regeringens överväganden Resultatinformation Det övergripande målet för statsbidraget är att stärka kvinnornas ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Stödet består av ett grundbidrag och ett rörligt bidrag. Det rörliga bidraget är ett projektbidrag för utveckling och förnyelse av kvinnoorganisationernas arbete. har 21 kvinnoorganisationer beviljats stöd i form av grundbidrag. Av dessa har 15 organisationer även beviljats rörligt bidrag för utveckling och förnyelse av sin verksamhet. Slutsatser Det är av vikt att nya organisationsformer och nyskapande verksamhet prioriteras. Mot den bakgrunden har regeringen för avsikt att göra en utvärdering av stödet samt en översyn av bidragsreglerna . För föreslår regeringen att anvisas. För budgetåren 2000 och 2001 beräknas samma belopp för respektive år 11 Staten som arbetsgivare 11.1 Omfattning och ändamål Området omfattar myndigheterna (AgV) och (). AgV är den statliga arbetsgivarorganisationen till vilken alla statliga myndigheter är anslutna. Även vissa icke-statliga arbetsgivare kan ansluta sig till organisationen. SPV är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring, allt i den utsträckning dessa frågor inte hör till någon annan myndighet. Både AgV och SPV är avgiftsfinansierade. För av AgV utförda stabs- uppgifter till regeringen disponerar regeringen ett ramanslag (D 1). Området omfattar även utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Tabell 7.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 19981 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 8161,2 8103,8 8003,7 8143 8083,1 8175 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Fr.o.m utgår Statens förnyelsefonder (se nedan). Förändringar 1997 och 1998 Från och med innevarande år har en omläggning skett av finansieringen av avtalsförsäkringarna på det statliga området (prop. 1996/97:1 vol 1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). Omläggningen är ett led i att myndigheterna skall ha det fulla kostnadsansvaret för förändringar i anställningsvillkoren. I stället för att betala en för alla myndigheter lika stor avgift, lönekostnadspålägg, skall myndigheterna betala myndighetsvisa, försäkringsmässigt beräknade . Omläggningsåret skall vara kostnadsneutralt för myndigheterna. Regeringen gjorde därför en preli minär teknisk justering av anslagen för förvaltningsändamål i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 avsnitt 4.5.3). Underlaget för denna justering var beräkningar som utförts inom (). Nya beräkningar, som visar att de tidigare beräkningarna inte på ett riktigt sätt beaktat då kända fakta, tyder på att ytterligare justeringar blir nödvändiga. Slutlig avstämning kan dock göras först . Erfarenheterna visar på ett behov av översyn av nuvarande modell för beräkning av de myndighetsvisa premierna. Bland annat medför modellen en icke önskvärd kortsiktig känslighet hos premienivåerna för vissa typer av förändringar i anställningsförmåner. Det kan även finnas svårigheter för en myndighet att förutse de kostnader som den får för ett kommande år. Regeringen anser därför att det bör tillsättas en utredning som på grundval av erfarenheterna av med det nya systemet skall pröva den nu tillämpade modellen för premieberäkning. Utredningen skall också lägga fram förslag om förändringar i systemet som förenar ett bibehållande av dess syfte med möjligheterna att ge myndigheterna rimliga planeringsförutsättningar. Regeringen, som anser att inga ytterligare justeringar av anslagen för förvaltningsändamål bör ske innan denna översyn gjorts, avser att på grundval av utredningens förslag lägga fram förslag i budgetpropositionen för om ytterligare justeringar av dessa anslag. Regeringens ställningstagande innebär att myndigheterna successivt kommer att få det fulla kostnadsansvaret för förändringar i anställningsvillkoren. I samband med att statens ekonomistyrningsfunktion renodlats och () inrättats , har den statliga produktionen av ekonomi- och personaladministrativa system och stödtjänster samordnats och integrerats i den nybildade myndigheten. För Statens löne- och pensionsverks (SPV) del innebar detta att löne- och PA-verksamheten avskildes från verket och inordnades i ESV. SPV:s verksamhet har härigenom koncentrerats till pensions- och försäkringsadministration och verket har bytt namn till med bibehållen förkortning (SPV). I enlighet med prop. 1997/98:136 läggs Statens förnyelsefonder ned och en särskild myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom statsförvaltningen inrättas fr.o.m. . Den nya myndigheten kommer att tillhöra utgiftsområde 2. slöts nya centrala löneavtal ramavtal om löner m.m. mellan parterna inom det statliga avtalsområdet. Avtalen som är treåriga löper - . Enligt parternas bedömningar kommer avtalen att resultera i sammantagna kostnadsökningar om (kedjat) , inklusive eventuella arbetstids- förkortningar och av parterna uppskattad löneglidning. Avtalen för det statliga avtalsområdet kan därmed sägas ligga väl i linje med de avtal som träffats inom arbetsmarknadens övriga sektorer. Mot bakgrund av skrivningarna budgetproposition (prop. 1997/98:1, utg.omr. 14) beslöt regeringen att införa en årlig uppföljning av de statliga myndigheternas arbetsgivarpolitik. Som ett första steg i denna uppföljning begärde regeringen in uppgifter från och de enskilda myndigheterna om myndigheternas kompetensförsörjning och de mål som gäller för dessa (se vidare avsnitt 9, volym 1). Mål - Bra verksamhetsstöd till de statliga myndigheterna. - En utvecklad och samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Prioriteringar - Genomföra och vidareutveckla systemet för uppföljningen av myndigheternas arbetsgivarpolitik. - Följa upp och utvärdera systemet med för vissa avtalsstyrda anställningsförmåner som infördes . 11.1.1 Resultatbedömning Verksamhetsområdet är relativt begränsat. Resultatbedömningarna görs därför under anslagsavsnitten. 11.1.2 Revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att någon invändning inte har riktats mot någon del av anslagen inom verksamhetsområdet. 11.2 Anslag D1 Stabsuppgifter vid Arbetsgivar- verket Tabell 7.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 000 1999 Förslag 3 000 2000 Beräknat 3 000 2001 Beräknat 3 000 Anslaget är avsett för sådana stabsuppgifter som regeringen kan komma att efterfråga hos (AgV) och som normalt inte ingår i AgV:s arbete. De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de sam- nordiska institutionerna, särskilda beställningar/uppdrag från regeringen, utgivning av författningssamling (AgVFS), överklagandeärenden och AgV:s funktion enligt beredskapsförordningen. Under budgetåren 1997 och 1998 dominerar ersättningar för överklagandeärenden och förhandlings- och utredningsuppdrag från regeringen. Ingående balans på anslaget var . Regeringen har beslutat om indragning av från anslaget, varav hänför sig till den ingående balansen för och av de anvisade medlen för . Regeringens överväganden Slutsatser I takt med att regeringen vidareutvecklar uppföljningen av myndigheternas arbetsgivarpolitik kan det bli aktuellt med nya uppgifter till AgV. Regeringen har tillfört AgV uppgiften att handha utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst . Mot bakgrund av detta anser regeringen att nuvarande anslagsnivå bör bibehållas. D2 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 7.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 993 000 1999 Förslag 8 140 000 2000 Beräknat 8 080 100 2001 Beräknat 8 172 000 Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Motsvarande inkomster utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare från skall betala (prop. 1996/97:1Finansplan s.104 avsnitt 5.6, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln kommer inte att överensstämma med utgifterna på anslaget. Detta beror på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . Regeringens överväganden Slutsatser Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Enligt Statens pensionsverks bedömning kommer nuvarande volymer i stort sett vara oförändrade under den nu aktuella planeringsperioden. Medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen förväntas öka något med undantag för pensioner till före detta anställda vid där oförändrad nivå förutsätts. Regeringen föreslår att anslaget för blir 8 . Anslaget för har beräknats till 8 och för till 8 . 11.3 (AgV) omsatte budgetåret . AgV är till avgiftsfinansierat, varav hänför sig till medlemsavgifter. Medlemsavgiften beräknas som en andel av medlemmens (myndighetens) bruttolönesumma. Medlemsavgiften sänktes från till av respektive myndighets bruttolönesumma. Efter återbetalning till medlemmarna blev den faktiska avgiften för , dvs. Från har avgiftsuttaget sänkts till . Driftskostnaden per årsarbetskraft har dock ökat i förhållande till /96. Detta beror på att antalet anställda har minskat som AgV:s lokalkostnader är höga. Kyrkans skiljande från staten beräknas minska medlemsavgifterna med . Regeringens överväganden Resultatinformation AgV:s verksamhet har präglats av förberedelserna för den kommande avtalsrörelsen . Lönebildningen har stått i fokus. På den statliga sektorn har fortsatta besparingar ytterligare skärpt kraven på verksamhetsanpassade avtal. Löneökningarna , det sista i ramavtalet 1995-98, låg över den avtalade nivån, men löneglidningen var mindre än . 1997 är som det nya allmänna löne- och förmånsavtalet (ALFA) varit i kraft. De statliga arbetsgivarna ser mycket positivt på ALFA. Dock har ännu inte särskilt många lokala avtal hunnit slutas. Under en stor del av året har förhandlingar pågått om ett nytt samverkansavtal. blev avtalet klart. Avtalet ger lokala parter möjlighet att själva skapa sådana samverkansformer som passar den egna verksamheten och som bygger på samverkan mellan arbetsgivaren, de anställda och deras fackliga organisationer. Inom AgV har en översyn av den interna organisationen genomförts . Denna översyn kommer att leda till att verksamheten kan bedrivas till en lägre kostnad, vilket är en förutsättning för den sänkta medlemsavgiften. Det är i första hand AgV:s medlemmar som kan bedöma verkets resultat. AgV efterfrågar , , medlemmarnas bedömning av sin verksamhet. Utgångsunkten inför undersökningen är de verksamhetsmål som formulerats av AgV och i årets undersökning ett antal specialfrågor som berör Avtal-98. Av resultaten Servicebarometer kan man utläsa att medlemmarna har visat stor tillfredsställelse med det arbete AgV utför. Motsvarande omdöme var att de flesta var nöjda med AgV:s verksamhet. Osäkerheten i ett flertal frågor är dock stor. Andelen som inte kan ta ställning varierar mellan . Slutsatser Utifrån årsredovisningen, Servicebarometer samt genomförda dialoger är regeringens bedömning att de prestationer som utförts av AgV har lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. 7.4 () är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen, statens tjänstegrupplivförsäkring och, fram till , bl.a. det centrala löne- /personaladministrativa systemet SLÖR. SPV svarar vidare för att myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna påförs premieavgifter samt för att värdet av statens åtaganden i fråga om dessa försäkringar kan redovisas. SPV får utföra uppdrag åt myndigheter och andra uppdragsgivare under förutsättning att det är fråga om uppgifter som ligger nära verkets huvuduppgifter. Regeringens överväganden Resultatbedömning Det övergripande målet för SPV har varit att verksamheten skall bedrivas kostnadseffektivt som utbetalningarna av löner, pensioner och andra förmåner skall vara korrekta. Verksamheten, som är helt avgiftsfinansierad, har bedrivits inom tre resultatområden. Inom resultatområdet Pension Statlig administreras tjänstepensioner för statstjänstemän. SPV har monopolställning på området. Det ekonomiska målet är full kostnadstäckning. Avgifterna har beslutats av regeringen efter samråd med RRV. Av årsredovisningen framgår att det inte finns några större avvikelser mellan den av SPV slutligt fastställda budgeten och utfallet för resultatområdet vad gäller intäkter. Kostnaderna blev dock ca högre än beräknat på grund av att systemanpassningar med anledning av inte fanns med i budgeten. Stora satsningar på ny teknik har gjorts för att effektivisera ärendehanteringen. Investeringarna avser ett elektroniskt dokument- och ärendehanteringssystem. När det gäller de kvalitetsmål som ställts på pensionsadministrationen regleringsbrev råder viss osäkerhet huruvida målen uppnåtts. Rutinerna för kvalitetskontroll bör därför förbättras. SPV har genomfört kundundersökningar i syfte att få information om kundernas syn på SPV och den service man lämnar. Åtgärder har också vidtagits med anledning av dessa. På grund av olika ärendens varierande komplexitet, och därmed krav på resurser, har SPV svårt att redovisa kostnaden per ärende på ett jämförbart sätt mellan åren vilket efterlysts i regleringsbrevet. kommer i stället driftskostnaderna att jämföras med kostnader för motsvarande tjänster som utförs av andra aktörer på marknaden. Verksamheten har präglats av arbetet med att utforma och införa en försäkringsmodell för de statsanställdas tjänstepensionsförmåner och andra avtalsförmåner. Försäkringsmodellen är en konsekvens av systemet med rambudgetering och ett självständigt arbetsgivaransvar för statliga myndigheter. Modellen syftar till att myndigheterna belastas med faktiska avtalskostnader för den egna personalen. Inom resultatområdet Pension Försäkring erbjuder SPV pensionsadministrativa tjänster till statliga och privata bolag samt kommuner. Syftet är att SPV genom ökade volymer bättre ska kunna utnyttja sina resurser och sin kompetens och därmed hålla nere kostnaderna för hela SPV:s verksamhet. Verksamheten bedrivs i konkurrens med andra pensionsadministratörer. Priserna bestäms i förhandling mellan SPV och kunderna. Det ekonomiska målet är minst full kostnadstäckning. Regeringen konstaterar att SPV genom att öka sina marknadsandelar och därmed volymer uppnått stordriftsfördelar. Ett exempel är investeringarna i det elektroniska dokument- och ärendehanteringssystemet där utvecklingskostnaderna delats lika mellan de två resultatområdena inom pensionsverksamheten. Resultatområdet har genererat ett överskott på vilket är mindre än (jfr. 1996 ca och 1994/95 ca ). Som förklaring anges intäktsminskningar till följd av minskade pensionsutbetalningar avseende statliga bolags pensionsåtaganden, minskad ersättning från AP- fonden för administration av ATP samt minskade ränteintäkter på grund av ändrade regler vad gäller ränta på innehållen preliminärskatt i samband med pensionsutbetalningar. På den privata och kommunala sektorn pågår förhandlingar om ändringar av de kompletterande tjänstepensionssystemen. Enligt SPV bör detta leda till ett stort antal upphandlingar av pensionsadministration . Inom resultatområdet PA erbjöd SPV, t.o.m. , statliga myndigheter löne- och personalinformationssystemen SLÖR/och , ett lokala lönesystem som SPV haft regeringens uppdrag att utveckla. En stor del av de statliga lönerna, ca 160 000 löner, betalas ut via SLÖR-systemet. Löne-/PA-verksamheten bedrivs i konkurrens med andra leverantörer på marknaden. Det ekonomiska målet är full kostnadstäckning. SLÖR/PIR-avgifterna beslutas av SPV efter samråd med RRV. Övriga priser bestäms i förhandling mellan SPV och kunderna. Regeringen konstaterar att verksamheten resulterat i ett överskott på . Styckkostnaderna för löneutbetalningar i det centrala lönesystemet SLÖR/har ökat jämfört på grund av att kundunderlaget minskat. Minskningen beror dels på att kunder valt andra löne-/PA-system, dels på att antalet anställda inom statsförvaltningen minskar. De mål om ökade marknadsandelar på det statliga området som ställts upp har alltså inte klarats . SPV har, i syfte att hålla kvar kunderna och bromsa upp minskningen av löneutbetalningar i systemet, satsat ca på en revidering av för- och eftersystemet till SLÖR. Det är ännu för tidigt att uttala sig om effekten av denna satsning. Anpassningar till nya avtal och förändrade rutiner har gjorts och löneberäkningar och utbetalningar har fungerat utan störningar. SLÖR-avgiften har varit oförändrad /95. Driftskostnader och utvecklingskostnader uppgick till ca vardera och intäkterna till ca .