prop · GM031D13 · 1999-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Utgiftsområdet 7 2.1 Omfattning och ändamål 7 2.2 Utgiftsutvecklingen 7 2.3 Resultatbedömning 8 3 Migrationspolitik 11 3.1 Omfattning och ändamål 11 3.2 Utgiftsutvecklingen 11 3.3 Resultatbedömning 12 3.4 Anslag 13 4 Integrationspolitik 17 4.1 Omfattning 17 4.2 Utgiftsutvecklingen 17 4.3 Resultatbedömning 18 4.4 Anslag 22 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet för hemutrustningslån intill ett belopp av högst 1 (avsnitt 4.4) 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning Tusental kronor Anslag Anslagstyp A 1 ramanslag 438 558 A 2 Mottagande av asylsökande ramanslag 875 350 A 3 Migrationspolitiska åtgärder ramanslag 307 869 A 4 ramanslag 60 514 A 5 Offentligt biträde i ramanslag 51 632 A 6 Utresor för avvisade och utvisade ramanslag 51 400 B 1 ramanslag 75 724 B 2 Särskilda insatser i utsatta områden ramanslag 142 000 B 3 Integrationsåtgärder ramanslag 47 742 B 4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ramanslag 2 183 958 B 5 Hemutrustningslån ramanslag 81 442 B 6 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ramanslag 7 995 Summa 2.1 Omfattning och ändamål Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor om flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas här samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsom- rådet omfattar vidare integrationspolitik med frågor om invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, insatser i utsatta bostadsområden, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar. 2.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 3 450,4 3 863,9 4 305,4 4 324,2 4 234,4 4 454,1 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De stora utgifterna inom utgiftsområdet avser mottagande av asylsökande och statlig ersättning till kommunerna för flyktingar och vissa andra invandrare. Antalet asylsökande har varit lägre under andra än under den första hälften. har en ökning av antalet asylsökande från främst f.d. och kunnat noteras. har fortsatt vägrat låta sina egna medborgare återvända hem. Fler flyktingar och anhöriga än beräknat har fått uppehållstillstånd och tagits emot i kommu- nerna. Kostnaderna för flyktingmottagandet har därmed också blivit större än beräknat. Denna utveckling väntas fortgå och kulminera . Många invandrare saknar möjligheter att försörja sig själva. har dock arbetslösheten minskat och socialbidragsberoendet bland invandrare har gått ner. De sociala och ekonomiska skillnaderna i samhället har ökat och sammanfaller allt mer med etnisk segregation. Förändringar Regeringen har i propositionen Verkställighet och återvändande - en del av asylprocessen (prop. 1997/98:173) föreslagit att Invandrarver- ket tar över huvudansvaret från polisen för att avvisnings- och utvisningsbeslut enligt utlänningslagen (1989:529) verkställs. inrättades med uppgift att ha ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genom- slag på olika samhällsområden och att aktivt sti- mulera integrationsprocesserna i samhället. I den ekonomiska vårpropositionen 1998 görs en treårig framtidssatsning för att skapa ett för alla. I propositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden (prop.1997/98:165) har regeringen föreslagit att huvuddelen av det resurstillskott som tillförs framtidssatsningen ett för alla bör användas för insatser i utsatta bostadsområden i storstadsregionerna. Stat och kommun bör teckna lokala utvecklingsavtal för de mest utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. En särskild storstadsdelegation skall tillsättas och få till uppgift att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken. De lokala utvecklingsavtalen skall tas fram i dialog med de berörda invånarna och andra aktörer i de aktuella bostadsområdena. En sådan demokratisk process tar tid och avtalen förväntas inte vara klara så att verksamheter kan påbörjas . Därför föreslår regeringen att framtidssatsningen förskjuts med och att den i stället utsträcks . Den komplicerade situationen i Förbunds- republiken medför att ramen för utgiftsområdet ökas med jämfört med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Mål Migrationspolitikens mål är att i en värld präglad av ökad öppenhet, samverkan och utbyte på alla områden verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former samt att värna asylrätten, och att upprätthålla den reglerade invandringen Detta skall ske på ett sätt som svarar mot kraven på öppenhet och utbyte samt präglas av rätts-säkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Integrationspolitikens mål är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mång- fald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oav- sett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Enligt regeringens förslag i den storstadspoli- tiska propositionen (prop. 1997/98:165) skall ett mål för storstadspolitken vara att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare. Prioriteringar Inom migrationspolitiken prioriteras ansträng- ningar att förkorta vistelsetiderna för asylsökan- de, åtgärder för att främja frivillig återvandring och satsningar för att förbättra situationen för de utlänningar som tvingas lämna landet efter ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Inom integrationspolitiken prioriteras satsning- ar för att bryta den etniska segregationen och motverka etnisk diskriminering på arbets- marknaden. Prognoser och uppföljningar skall förbättras inom utgiftsområdet. 2.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Utgiftsområdet är ekonomiskt hårt belastat. Överskridanden kan konstateras för för såväl anslaget A2 Mottagande av asylsökande som B4 Kommunersättningar vid flyktingmotta- gande. Även visar aktuella prognoser att anslagna medel inte kommer att vara tillräckliga. var antalet registrerade per- soner i mottagandesystemet ca 13 600. Den ge- nomsnittliga vistelsetiden för de omkring 13 000 personer som var registrerade var och . Av de registrerade har ordnat boendet på egen hand. Regeringen beräknade i budgetpropositionen 1998 att kommunerna skulle ta emot 12 700 flyktingar men det verkliga utfallet blev 13 700. kommer antalet flyktingar som placeras ut i kommunerna att väsentligt överstiga de 7 000 som låg till grund för beräkningarna 1998. Detta beror huvudsakligen på att asylsökande som fått avvisningsbeslut vilka vunnit laga kraft inte kunnat återvända till sina hemländer och därför fått uppehållstillstånd i av humanitära skäl efter lång vistelse. Detta gäller särskilt barnfamiljer. En stor utgiftspost för staten har blivit den ersättning som betalas ut till kommunerna för deras socialbidragskostnader för äldre och handikappade flyktingar. Resultatet av verksamheten inom utgiftsom- rådet beror i hög utsträckning på ett antal om- världsfaktorer varvid efterverkningarna av kriget i , läget i och den se- naste händelseutvecklingen i den jugoslaviska provinsen bör uppmärksammas. Med- borgare i f.d. och utgjorde av de asylsökande januari t.o.m. . Övriga asylsökanden kommer från en lång rad länder, varav inget enskilt land svarar för mer än några få procentandelar. har ca 600 medborgare i sökt asyl i . De flesta kommer hit närmast från ett annat EU-land. Detta gör att regler om återsändande aktualiseras. Den katastrofala utvecklingen i Kosovo har resulterat i att hundratusentals etniska albaner befinner sig på flykt i och utanför Kosovo. har uppmanat parterna till förhandlingar. Krav har också ställts på att stridshandlingar som drabbar civila måste upphöra och att humanitära organisationer skall kunna nå de drabbade med stöd. De som tvingats fly måste också kunna återvända hem i säkerhet. lämnar tillsammans med andra ett omfattande humanitärt bistånd. Invandrarna i bor geografiskt koncentrerat och i huvudsak i storstadsregionerna. Många invandrare har svårt att försörja sig själva till följd av situationen på arbetsmarknaden, språksvårigheter och diskriminering i arbetslivet. Antalet anmälningar om etnisk diskriminering i arbetslivet har ökat kraftigt. De viktigaste statliga insatserna inom området Det vidare arbetet med reformering av migrationspolitiken inriktas på en översyn av rättsprocessen inom ramen för Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden, NIPU (UD 1997:04). Kommittén har bl.a. i uppdrag att utreda frågan om tvåpartsprocess och att genomföra en redaktionell översyn av utlänningslagen. Slutbetänkandet väntas bli färdigställt . Enskilda organisationer deltar med experter i kommittén. Även på annat sätt strävar regeringen efter ökad samverkan och dialog med folkrörelser och enskilda organisationer. Arbetet med att stärka Statens invandrarverks roll som central utlänningsmyndighet fortsätter. Häri ingår förslaget att flytta över ansvaret för att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. får också ett ökat ansvar för arbetet med utlänningsärenden i utrikesförvaltningen och för att hela den handläggningskedja som asylprocessen innefattar fungerar effektivt. Initiativen och formerna för att stödja frivillig återvandring utvecklas allt mer genom samarbete med företrädare för berörda grupper, myndigheter och enskilda organisationer. Ett nära samarbete har etablerats mellan Sida och i stödet för återuppbyggnad och repatriering av flyktingar till . Nya mål har beslutats för integrationsområdet som tar fasta på att samhällets etniska och kultu- rella mångfald skall tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning på alla sam- hällsområden och på alla nivåer. Den nya integ- rationsmyndigheten som endast bedrivit sin verksamhet några månader skall bl.a. följa upp och utvärdera samhällsutvecklingen i förhållande till de nya målen. har också en angelägen uppgift att utveckla och förbättra in- vandrarnas introduktion inom ramen för nuva- rande ersättningssystem. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har till huvuduppgift att motverka etnisk diskriminering i bl.a. arbetslivet. I syfte att bryta den sociala och etniska segre- gationen har staten beviljat statsbidrag till insatser i utsatta bostadsområden. har 12 kommuner fått sådant bidrag. har stödet inriktats på att ge ett antal bo- stadsområden möjligheter till fördjupade insatser och att bli s.k. nationella utvecklingsområden. Kommunerna får statsbidrag när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga. Utbetal- ningarna av ersättningar uppgick till . Effekter av de statliga insatserna Det statliga bidraget till insatser i utsatta bostads- områden har gjort det möjligt för kommunerna att bedriva ett långsiktigt och strategiskt utveck- lingsarbete. skall följa upp effekterna av den statliga satsningen. Den statliga ersättningen för flykting- mottagande har inte räckt till full kostnads- täckning för vissa kommuner. Det huvudsakliga skälet är att socialbidragskostnaderna blivit stör- re än beräknat som en följd av flyktingarnas svå- righeter att etablera sig på arbetsmarknaden efter introduktionsperioden. De senaste årens allmänna förbättringar på arbetsmarknaden har dock inneburit att utländska medborgares arbetslöshet har minskat något vilket också medfört att färre invandrare måste leva på socialbidrag. Regeringens slutsatser De omvärldsfaktorer som till stor del bestämmer verksamheten inom området påverkar i avgöran- de grad det ekonomiska utfallet. Inom vissa om- råden finns det emellertid utrymme för åtgärder som inte är direkt beroende av omvärldsfaktorer. De fortfarande allt för långa tider de asylsökande vistas i i avvaktan på beslut är möjliga för myndigheterna att påverka. Likaså finns möjlig- heter att minska väntetiderna för de utlänningar som efter avslag på sin ansökan om uppehållstill- stånd skall avvisas eller utvisas. Samtliga inblan- dade myndigheter arbetar för att effektivisera sin verksamhet i syfte att förkorta vistelsetiderna för de asylsökande. Inte minst är det viktigt att uppmärksamma den humanitära betydelsen av detta. Långa väntetider är såväl fysiskt som psykiskt nedbrytande för de drabbade. Åtgärder kommer att vidtas av regeringen för att förkorta vistelsetiderna och myndigheternas handläggningstider. Trots den ökning av antalet asylsökande som således kunnat konstateras under den senaste ti- den får utvecklingen anses ha varit relativt stabil. Regeringen bedömer att planeringen av mottagandet av asylsökanden och prövningen av asylärenden kan utgå från att antalet asylsökande uppgår till 12 000. För beräknar regeringen att 11 800 flyktingar kommer att tas emot i kom- munerna och som berättigar dessa till statlig er- sättning. Utvecklingen inom integrationsområdet har inte varit tillfredställande i förhållande till målen. Invandrare och svenskar har ännu inte samma möjligheter på arbetsmarknaden och det finns ett utanförskap. Regeringens satsning på ett för alla, en nationell storstadspolitik, en ny skärpt lagstiftning mot etnisk diskriminering och att ombudsmannen mot etnisk diskriminering får nya resurser, syftar till att vända utvecklingen. Utgiftsutveckling för de i utgiftsområdet ingående verksamhetsområdena Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Migrationspolitik 1 962,8 1 748,2 1 919,4 1 785,3 1 608,6 1 588,3 Integrationspolitik 1 487,6 2 115,7 2 386,0 2 538,9 2 625,8 2 865,7 Totalt för utgiftsområde 8 3 450,4 3 863,9 4 305,4 4 324,2 4 234,4 4 454,1 3.1 Omfattning och ändamål Verksamhetsområdet omfattar migrations- politik med frågor rörande flyktingpolitik, in- vandringen till , mottagande av asyl- sökande, utlänningars rätt att vistas här samt in- ternationellt samarbete på det migrations- politiska området. I verksamhetsområdet ingår och . I propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (prop. 1996/97:25) framhölls att politiken skall utgå från en helhetssyn som in- kluderar aktiva förebyggande åtgärder. Även samarbetet med andra stater framhölls. Betydel- sen av EU-samarbetet kommer att öka till följd av att man i Amsterdamfördraget fört in invand- rings- och flyktingfrågorna under första pelaren. , som närmare reglerar vil- ket land som har ansvar för att pröva en asylan- sökan, trädde i kraft . Konventionen gäller mellan EU:s medlemsstater. 3.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 962,8 1 748,2 1 919,4 1 785,3 1 608,6 1 588,3 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Kostnaderna för mottagande av asylsökande un- der kommer enligt aktuella prognoser att överstiga tilldelade medel. Anledningen till detta är dels ett ökat antal asylsökande, dels långa vistelsetider. Under innevarande år har en ökning av antalet asylsökande från främst f.d. och kunnat noteras. Båda områdena är konfliktfyllda. Få medborgare i har kunnat återvända till sitt hemland sedan de fått avslag på sina ansökningar om uppehållstillstånd i . Även för medborgare i , , och finns sådana problem. Detta har inneburit att antalet registrerade i mottagandesystemet för asylsökande och antalet personer som fått uppehållstillstånd av humanitära skäl varit långt fler än vad som beräknats i budgetpropositionen 1998. Förändringar Överflyttande av huvudansvaret för verkställig- het av avvisnings- och utvisningsbeslut till innebär bl.a. att resurser för administrativa kostnader i denna verksamhet förs över från utgiftsområde 4 anslaget A1 Polis- organisationen till utgiftsområde 8 anslaget A 1 . förs över och ytterligare . Förändringen kommer att innebära kortare vistelsetider. Antalet ansökningar om svenskt medborgarskap har ökat och som en följd av tidigare tillståndsgivning förväntas ligga kvar på en hög nivå . För prövning av medborgarskapsärenden förs resurser över från anslaget B4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslaget A1 . förs över och för förs över. kommer att få ett övergripande processansvar för handlägg- ningen av utlänningsärenden i utrikesförvaltningen. Detta innebär bl.a. att kommer att föras över från utgiftsområde 5 och internationell samverkan till anslaget A 1 . Huvuddelen av de personer som beräknas vara registrerade i mottagandesystemet än vad som tidigare antagits, hör till den kategori för vilken kostnaderna för mottagandet skall avräknas mot utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De ökade kostnaderna beräknas till . Medel motsvarande detta belopp tillförs anslaget A 2 Mottagande av asylsökande. Prioriteringar Ytterligare ansträngningar att förkorta vistelseti- derna för de asylsökande vidtas bl.a. genom att omorganisationen av slut- förs. Åtgärder kommer att vidtas av regeringen för att förkorta myndigheternas handläggningstider. satsningar på åtgärder för att främja frivillig återvandring fortsätter. Nya satsningar genomförs för att förbättra situationen för de utlänningar som tvingas lämna landet efter ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Ett led i denna verksamhet är att () kommer att engageras i arbetet. kommer även att få ett utökat ansvar i frågor rörande handläggningen av migrationspolitiska frågor och utlänningsärenden i utrikesförvaltningen. 3.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Statens invandrarverks verksamhet omfattar en rad områden som viserings- och tillståndspröv- ning, asylprövning och asylmottagande, med- borgarskapsprövning, återvandringsinsatser samt fram till och med integration. prövar asyl-, tillstånds- och medborgarskapsärenden. All den verksamhet som verket och nämnden bedriver är betydelse- full såväl för de människor som berörs av den som för det svenska samhället. Ur ekonomiskt perspektiv framstår dock asylprövning, asylmottagande och integration som de helt dominerande verksamheterna. Bedömningen av och resultat avser därför i huvudsak dessa verksamheter. I regleringsbrevet för till ställs målet att den totala tiden som en asylsökande är registrerad i mottagandesystemet och därmed berättigad till ersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. normalt inte får överstiga . Den ge-nomsnittliga registreringstiden har uppgått och har registreringstiden uppgått . Målet har således överskridits med vilket motsvarar utgifter på om-kring . Resultatet är inte tillfredsställande även om vissa förbättringar kan noteras. Av tillgänglig statistik framgår att personer som skall avvisas ur landet ofta har varit registrerade i motta-gandesystemet . Den genomsnitt-liga tiden för denna kategori var . Detta beror i hög grad på svårigheterna att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut till vissa länder. Den genomsnittliga registreringstiden för de som fick uppehållstillstånd och därefter kom-munplaceras var . Av regleringsbrevet framgår vidare att öppna ärenden som inte av-gjorts i första instans av inte får vara äldre än . Den genomsnittliga registreringstiden här var dagar jämfört tidigare. Här har målet uppnåtts med knapp marginal. I regleringsbrevet för till uppställdes målet att öppna överklagandeärenden rörande avvisning eller utvisning inte får vara äldre än . Vid utgången av var hälften av dessa ärenden äldre än . Ärenden om s.k. ny ansökan utgör en stor arbetsuppgift inom på nämndens verksamhet. avgjordes närmare 800 sådana ärenden. Dessa ärenden har förtur. Regeringens slutsatser De tider under vilka de asylsökande uppbär er- sättning från samhället är fortfarande för långa. De långa väntetiderna skall inte endast ses som ett problem ur ekonomisk synvinkel utan är inte minst ett humanitärt problem. Åtgärder skall vidtas så att och handläggningstider förkortas. Detta leder till att vistelsetiderna kan förkortas. Åtgärderna består bl.a. i att arbetsrutiner och IT-stöd ses över. Detta gäller inte minst i kontakterna med de svenska utlandsmyndigheterna. När den omorganisation som påbörjat under innevarande år genomförts bör detta leda till att genomströmningstakten av ärenden avsevärt ökar. Avvisnings- och utvisningsbeslut måste verkställas utan onödiga dröjsmål. I propositionen Verkställighet och återvändande - en del av asylprocessen (prop. 1997/98:173) har regeringen lämnat förslag till åtgärder. Om propositionen godkänns av kommer huvudansvaret för att besluten verkställs att ligga på . Detta innebär att verket får större möjligheter att utarbeta rutiner som leder till att de berörda utlänningarna, när besluten vunnit laga kraft, uppmärksammas på möjligheterna att självmant lämna landet. För de fall där avvisade eller utvisade inte lämnar självmant bör rutiner utvecklas för att följa upp ärendet. Att det också i fortsättningen finns fungerande rutiner mellan och Polisen är därvid av avgörande betydelse. 3.4 Anslag A 1. Tabell 3.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 482 022 1999 Förslag 438 558 2000 Beräknat 423 619 1 2001 Beräknat 413 516 2 1 Motsvarande 416 078 tkr prisnivå 2 Motsvarande 400 078 tkr prisnivå Anslaget avser förvaltningskostnader för . En jämförelse mellan budget och utfall för visar att verket detta år hade ett anslagssparande på . Innevarande budgetår visar anslagsprognosen att de sparade medlen kommer att tas i anspråk. är central utlännings- myndighet och ansvarar för utlännings-, invand- rar- och medborgarskapsfrågor i den mån frå- gorna inte handläggs av någon annan myndighet. skall utreda och pröva ansökningar om visering, uppehålls- och arbetstillstånd, flyktingförklaring och resedokument samt om svenskt medborgarskap. Verket svarar också för mottagande av asylsökande, för överföring och mottagande av organiserat uttagna flyktingar samt har ansvar för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen. Fr.o.m. är den nyetablerade myndigheten central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Dessa frågor flyttades från . är organisatoriskt uppdelat i fem regioner. var 1 592 personer anställda vid verket. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slaget för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades. Pris och löneomräkning har gjorts med och justering av med . Regeringens överväganden Vid beräkning av medel görs bedömningen att bör vara dimensionerat för att pröva 170 000 tillstånds- och viseringsärenden, 45 000 medborgarskapsärenden och att ta emot 12 000 asylsökande och pröva deras ärenden samt ha en beredskap att ta emot 18 000 asylsökande. Vissa nya uppgifter kommer att tillföras medan andra kommer att avvecklas. granskning av har visat att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och uppfyller de krav som uppställts genom regeringsbeslut eller förordning Mottagande av asylsökande Tabell 3.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 985 143 1999 Förslag 875 350 2000 Beräknat 702 607 2001 Beräknat 691 603 Anslaget finansierar mottagandet av asyl- sökande och vissa personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Från anslaget bekostas även asylsökandes resor från och kostnaderna för utlänningar som tagits i förvar enligt utlän- ningslagen (1989:529) samt ersättning till kom- munerna för den ersättning som ges till vissa andra utlänningar än asylsökande medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. För beräknas ett över- skridande av anslaget med . Detta beror främst på att ett stort antal personer med lagakraftvunna avvisningsbeslut inte kunnat återsändas till sina hemländer samt att utred- ningstiderna varit särskilt långa i en del fall. organiserar mot- tagandet av asylsökande.