prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens bedömning är att den ingående reservationen och anslagssparandet kommer att behövas för att finansiera blindskriftsförsändelser samt utsträckt lantbrevbärarservice. Vidare behöver den fortsatta försöksverksamheten med bildtelefoni finansieras. En del av anslagssparandet beror på att utbetalningar kommer att ske . Slutsatser Regeringen anser det vara av största vikt att de tjänster som PTS upphandlar för funktionshindrade personer säkras. Uppkommet anslagssparande och utgående reservation bör användas till finansiering av blindskriftsförsändelser, utsträckt lantbrevbärarservice samt fortsatt försöksverksamhet med bildtelefoni. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 1997 1998 1999 Utestående förpliktelser 0 62 000 230 000 Nya förpliktelser 62 0001 230 000 121 500 Infriade förpliktelser 0 62 000 168 000 Utestående förpliktelser 62 000 230 000 183 500 Erhållet/föreslaget bemyndigande 50 000 75 0002 200 000 1 Hänför sig till bemyndigande i enlighet med övertagna avtal från . 2 Föreslagen bemyndiganderam 230 000 tkr i tilläggsbudget för . C3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice Utgift Tusental kronor 200 000 1999 Förslag 200 000 2000 Beräknat 200 000 2001 Beräknat 200 000 Anslaget används till att trygga den rikstäckande betalnings- och kassaservicen. En tolftedel av anslaget utbetalas månatligen till (publ). En jämförelse mellan budget och utfall visar att det inte finns något anslagssparande. Regeringens överväganden Resultatinformation Den grundläggande kassaservicen skulle enligt beslut (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34) upphandlas av . Upphandlingen skulle omfatta den olönsamma delen av kassaservicen, dvs. den del till vilken alternativ kassaservice saknas och som inte är kommersiellt motiverad. Med anledning av att regeringen avsåg att presentera ytterligare förslag till ändringar på postområdet, har genom beslut (prop. 1997/98:1, utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) upphävt det tidigare beslutet. I proposition 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet gör regeringen bedömningen att, mot bakgrund av att marknaden för betaltjänster genomgått betydande förändringar , statens ansvar för området bör ses över. Regeringen har därför, , beslutat att tillsätta en utredning med uppgift att utreda statens ansvar för den grundläggande betaltjänsten och kontantförsörjningen (Fi 1998:04). Ett avtal mellan staten och (publ) gäller till och med där den tidigare ordningen med ersättning till (publ) för den rikstäckande kassaservicen bibehållits. Slutsatser Regeringen har tillsatt en utredning med uppgift att se över statens ansvar för den grundläggande betaltjänsten och kontantförsörjningen. Den nuvarande ordningen med ersättning till (publ) bör tills vidare bibehållas i väntan på resultatet av utredningen. Ersättningen till (publ) bibehålls på nuvarande nivå. C4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Utgift Tusental kronor 144 969 1999 Förslag 140 000 2000 Beräknat 140 000 2001 Beräknat 140 000 1 Inklusive anslaget D4 Kostnader förenade med statens ägande i . 2 Avser anslaget D4 Kostnader förenade med statens ägande i . Regeringen har med stöd av bemyndigande (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1993/94:437) tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS- tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. I alarmeringsavtalet lades ersättningen från staten till bolaget fast . Därefter fastställdes avgiftens storlek i samband med att beslutar om statsbudget för budgetperioden. Bolaget skall lämna ett underlag för kostnadsbedömning. En jämförelse mellan budget och utfall visar att det finns en ingående reservation om . Reservationen är hänförlig till reservationsanslaget D4 Kostnader förenade med statens ägande i , senast uppfört på statsbudgeten /96. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen avser att tillsammans med övriga ägare göra en översyn av SOS Alarms intäkter och kostnader. PTS skall i samband med årsredovisningen föreslå åtgärder som leder till ökad tillgänglighet till alarmering av räddningsorganen via nödnumret 112. Uppdraget skall utföras i samråd med berörda parter. Slutsatser Regeringen anser det angeläget att ovan nämnda kostnadsöversyn görs. Regeringen avser att ta ställning till eventuella åtgärder för att förbättra framkomligheten till nödnumret 112 efter det att PTS har redovisat sitt uppdrag. C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 31 414 1999 Förslag 50 000 2000 Beräknat 50 000 2001 Beräknat 50 000 1 Utgiftsbeloppet för inkluderar även utgifter hänförliga till reservationsanslaget D5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Anslaget har använts bl.a. till att finansiera IT- kommissionen, 2000-delegationen, infrastrukturutredningen, utredningen avseende domännamn samt till att stödja punktinsatser som leder till att nya användargrupper kommer i kontakt med informationsteknik. En jämförelse mellan utfall och budget visar på ett anslagssparande om . Utbetalningstillfällena är ojämna då anslaget används till bl.a. projektbidrag och utredningar. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Beräkning av anslaget för Anslag 1998 25 000 Ökat resursbehov 25 000 Förslag till beslut 50 000 Regeringens överväganden Resultatinformation beviljade bidrag till 29 projekt i syfte att stödja punktinsatser som leder till att nya användargrupper kommer i kontakt med informationsteknik. Verksamheten har fortlöpande granskats av bl.a. genom besök för en kvalitativ bedömning. Målet enligt beslutet har uppnåtts hos de slutförda projekten. Uppföljningen av dessa IT-projekt beräknades vara avslutad . Ett antal projekt har på grund av sin karaktär inte kunnat avslutas vilket föranledde regeringen att förlänga tiden för projekten. Då flera projekt utsträckts t.o.m. kan inte slutlig bedömning av samtliga projekt göras . Den dåvarande lämnade sin slutrapport . En ny IT- kommission har därefter tillsatts. Anslaget skall användas till att finansiera den nya IT- kommissionens verksamhet, 2000-delegationens verksamhet samt ytterligare åtgärder i form av utredningar och projektbidrag m.m. som bidrar till att förverkliga regeringens IT-politik. Medlen skall vid behov därutöver kunna användas till ytterligare insatser för att påskynda anpassningen av datorsystem . Regeringen har i en skrivelse till (skr. 1998/99:2) lämnat en redovisning av utvecklingen på IT-området. Skrivelsen är den andra i ordningen sedan IT-propositionen (prop. 1995/96:125) förelades . Förutom en beskrivning av den allmänna utvecklingen på området redogörs för vidtagna och pågående åtgärder inom ramen för handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Slutsatser Regeringen avser att återkomma till med en analys av IT-projektens resultat då samtliga projekt är avslutade. 16 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. 16.1 Omfattning och utgiftsutveckling Verksamhetsområdet omfattar () och anslagen för Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier, Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m., Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik, Viss internationell verksamhet, Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst samt Rikstrafiken som tillkommer . Kärnverksamheten i är järnvägstrafiken. Verksamheterna i det av SJ helägda AB Swedcarrier är naturliga komplement och stöd till kärnverksamheten. Anslaget för köp av interregional persontrafik på järnväg syftar till att regionalpolitiskt angelägen persontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan och skall tryggas. Anslaget för ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik syftar till att säkerställa att berörda trafikhuvudmän ersätts enligt gällande avtal mellan staten och trafikhuvudmännen för att de tagit över ansvaret för persontrafiken utmed vissa länsjärnvägar. Anslaget för viss internationell verksamhet disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Verksamhetsvolymen för verksamhetsområdet var ca 14 och antalet anställda uppgick till ca 15 500 personer. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 521,4 830,2 627,4 632,6 876,4 1 102,9 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SJ uppnådde inte sina ekonomiska mål . Soliditeten var (mål ) och avkastningen på eget kapital -19,(mål ). Resultatet efter finansnetto blev för koncernen - 641 (224) . Resultatet påverkas av finansiella engångsintäkter om och nedskrivningar och reserveringar om . För anslaget Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. visar en jämförelse mellan budget och utfall för balans mellan dessa. Även för innevarande budgetår visar prognosen att budget och utfall är i balans. För anslaget Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik kan konstateras att det uppstått ett smärre överskott främst beroende på att inflationen blivit lägre än väntat. Förändringar har beslutat (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) om transportpolitik för en hållbar utveckling. I propositionen slås fast att SJ även fortsättningsvis bör drivas affärsmässigt på företagsekonomiska grunder samt att SJ skall kunna agera på vissa internationella marknader. Vidare har beslutat att en myndighet för rikstrafikfrågor Rikstrafiken skall inrättas med huvuduppgift att verka för samordning och upphandling av viss interregional persontrafik. De arbetsuppgifter som ligger på Delegationen för köp av viss kollektivtrafik, som är knuten till , skall överföras till den nya myndigheten för rikstrafikfrågor , dock tidigast inför upphandlingen för . Delegationen kan därefter avvecklas. En del av de medel som den nya myndigheten skall disponera för upphandling av trafik utgörs av de medel som finns under anslagen D2 och D3. Prioriteringar för Regeringen anser att de övergripande målen för SJ beträffande resultatet efter skattemotsvarighet på av eget kapital samt en soliditet på lägst skall ligga fast. Dock skall en fortsatt anpassning av verksamheten till rådande konkurrenssituation och prioritering av aktiviteter för att förbättra det ekonomiska resultatet ske. Resultatbedömning De av statsmakterna fastlagda övergripande målen samt verksamhetsmålen inom verksamhetsområdet har i allt väsentligt uppfyllts med undantag för SJ. Med undantag för SJ föreligger inga anmärkningsvärda avvikelser från budget. De övergripande inriktningarna för SJ samt för anslagen under verksamhetsområdet bör därför ligga fast. Revisionens iakttagelser revisionsberättelser innehåller inga anmärkningar mot SJ eller de under verksamhetsområdet ingående anslagen. 16.2 () består av moderföretaget affärsverket SJ och dess helägda dotterbolag . Koncernens sektorer är , , SJ Färjetrafik, SJ Teknik och . Kärnverksamheten i är järnvägstrafiken. Dotterbolagens verksamheter är naturliga komplement och stöd till kärnverksamheten. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SJ uppnådde inte sina ekonomiska mål . Soliditeten var (mål ) och räntabiliteten på eget kapital -19,(mål ). Rensat från engångsposter förbättrades resultatet emellertid med jämfört med året innan. Persontrafikens totala volym mätt i personkilometer ökade jämfört med . Godstransportvolymerna mätt i nettotonkilometer ökade med jämfört med . SJ har ändrat principer för redovisning av förlustavtal, bl.a. till följd av ändrad redovisningslagstiftning. års bokslut har därmed ett antal affärer och tillgångsvärden gåtts igenom och värderats, vilket lett till omvärderingar av engångskaraktär. Resultatet efter finansnetto blev för koncernen -641 (224) . Resultatet påverkas av finansiella engångsintäkter om och nedskrivningar och reserveringar om . Det rensade resultatet var således -. inleddes ett omfattande omstruktureringsarbete i syfte att anpassa SJ till rådande konkurrenssituation. Den planerade minskningen av personalstyrkan med ca 1 500 personer har i stort sett genomförts och . Mål De långsiktiga målen beträffande ett resultat efter skattemotsvarighet på av eget kapital samt en soliditet på lägst ligger fast. Prioriteringar för åren 1999 2001 Fortsatt anpassning av verksamheten till rådande konkurrenssituation och prioritering av aktiviteter för att förbättra det ekonomiska resultatet. Resultatbedömning och slutsatser Trots en resultatförbättring på avviker i årets bokslut kraftigt från uppställda mål. Omstruktureringar, förlustreserveringar och nedskrivningar har påverkat SJ:s resultat och finansiella ställning. Persontrafikens intäkter är i stort sett oförändrade jämfört med föregående år. av sviktande marknad för såväl privat- som affärsresor , stabiliserades totalt sett efterfrågan . Det förändrade produktutbudet och höstens nya prissättningsmodell har medfört ett kraftigt ökat resande med X 2000. Tågtrafiken på nya invigdes och har volymmässigt utvecklats mycket starkt. Mälardalstrafiken bedöms dock ge ett negativt ekonomiskt resultat under innevarande avtalsperiod. Den totala marknaden för långväga godstransporter har påverkats av den stärkta konjunkturen och av att industrins lager har minskat. Avregleringen av godstrafiken på järnväg har medfört att SJ:s avgränsade transportupplägg, för enskilda kunder med eller utan eget vagnmateriel, utsatts för ökad konkurrens från privata järnvägsoperatörer. SJ beslöt /97 att anpassa verksamheten till rådande konkurrenssituation. Åtgärdsprogrammet sträcker sig över hela organisationen inom affärsverket SJ, bl.a. har olönsamma trafiklinjer setts över liksom biljettdistributionen. Verksamhetens inriktning utarbetades huvudsakligen innan den transportpolitiska propositionen redovisades av regeringen . En rad viktiga omvärldsförändringar kommer att ske under den kommande planeringsperioden. Av dessa kan bl.a. märkas: - Öresundsförbindelsen tas 2000. - Avreglering av den långväga busstrafiken. - Sänkning av banavgifterna i enlighet med den transportpolitiska propositionen. - Ökat bemyndigande för SJ att agera på vissa internationella marknader. Persontrafiken bedöms få en relativt svag utveckling, främst på grund av den ökande konkurrensen från busstrafiken. Det totala resandet beräknas öka och järnvägen förväntas inte öka mer än konkurrerande trafikslag. Resultatet kommer också att pressas av konkurrensen vid upphandling av entreprenadtrafik. Godstransportarbetet på järnväg bedöms öka lika mycket som det totala godstransportarbetet, . Samordningen mellan SJ- koncernens företag inom godssektorn beräknas öka innehållet av logistiktjänster i transporterna. Regeringens överväganden SJ:s uppdrag är att bedriva en effektiv järnvägstrafik på affärsmässiga villkor. SJ skall ha en stark och sund ekonomi samt fortsätta utvecklas som ett effektivt och konkurrenskraftigt transportföretag med järnvägstrafik som huvudverksamhet. Övrig verksamhet som inte stödjer kärnverksamheten skall avvecklas. Trafikavtal som inte har förutsättningar att utvecklas till lönsam trafik skall offereras till staten för upphandling. Arbetet med att renodla SJ:s roll som järnvägsoperatör i enlighet med det transportpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) fortsätter. Regeringen anser att SJ, som ett effektivt transportföretag, har en viktig roll till följd av de förändringar som sker inom och med den nya Öresundsförbindelsen. Regeringen stöder kommissionens förslag om att reformera järnvägssektorn i , vilket bl.a. förutsätter att järnvägsföretagen skall ha en långsiktigt hållbar ekonomisk ställning. Ekonomiska mål och resurser Resultat redovisar för ett resultat på -641 (224) . Rensat från engångsposter blev resultatet -263 (-759) vilket innebär en förbättring med jämfört med året innan. Utfall Mål Räntabilitet på eget kapital -19,Soliditet SJ har ändrat principer för redovisning av förlustavtal bl.a. till följd av ändrad redovisningslagstiftning. års bokslut har därmed ett antal affärer och tillgångsvärden gåtts igenom och värderats, vilket lett till omvärderingar av engångskaraktär. Årets resultat påverkas av dessa nya värderingsprinciper. 1997 19961 1996 Rörelsens intäkter 13 862 13 534 13 534 Resultat efter finansiella poster -641 224 92 Resultat exkl. engångsposter -263 -759 -891 Antal anställda 16 517 18 277 18 277 1 Efter justering för ändrade redovisningsprinciper. Större verksamhetsförändringar : - förvärvade AB Scanfreight. - SweFerry har bytt firma till och samarbetet med danska /S bedrivs i handelsbolagsform. förvärvade (). revisionsberättelse för avseende granskningen av SJ:s årsredovisning och underliggande redovisning samt av ledningens förvaltning innehåller inte några anmärkningar. Utvecklingen innebär för en successiv förbättring av ekonomin. För förväntas ett nollresultat efter finansiella poster vilket förväntas ha förbättrats till ett positivt resultat om . Räntabiliteten på det egna kapitalet bedöms då uppgå till . Soliditeten kommer inte att uppgå till den nivå som satt som mål () utan bedöms vara . Den bedömda ekonomiska utvecklingen för framgår av följande tabell: 1999 2000 2001 Rörelsens intäkter, mkr1 13 900 14 200 14 100 Resultat, mkr 260 250 330 Investeringar, mkr 1 Nettoupplåning, mkr 50 -120 530 Personal, antal 14 600 14 000 13 500 Räntabilitet, % 9 8 9 Soliditet, % 12 13 15 1 Exkl. NTR, som inte förvärvats när planen upprättades. Investeringar SJ:s investeringar inom respektive sektor framgår i huvudsak av följande tabell, : 1997 1998 1999 2000 2001 229 570 160 450 310 214 350 470 520 370 SJ Färjetrafik 181 20 180 10 10 SJ Teknik 27 100 60 60 50 135 110 90 90 90 Investeringarna avser huvudsakligen nyanskaffning av fordon, ombyggnad av godsvagnar, ombyggnad av färja, resecentrumsatsningar samt Citytunnelanpassningar. Regeringens överväganden Det är viktigt att SJ har en ekonomisk styrka som gör det möjligt att klara de påfrestningar som den ökande konkurrensen och en fortsatt prispress medför. SJ skall nå en sådan lönsamhetsnivå att SJ kan utvecklas och möta en föränderlig omvärld av egen kraft. avviker i årets bokslut kraftigt från uppställda mål. Omstruktureringar, förlustreserveringar och nedskrivningar har påverkat SJ:s resultat och finansiella ställning. Koncernen redovisar en räntabilitet på eget kapital uppgående till -19,4 (6,5) %. Soliditeten för koncernen är 10,6 (15,1) %. Resultatet för innebär dock en minskad förlust jämfört med året innan. Detta kan till stor del tillskrivas det åtgärdsprogram som initierades /97. är det ett faktum att SJ:s ekonomiska situation avviker stort från de uppsatta ekonomiska målen. Eftersom tillväxten är låg innebär detta att ansträngningarna på kort sikt till största del handlar om att effektivisera resursanvändningen. SJ:s soliditet har, med jämförbara redovisningsmetoder, minskat från till årets soliditet på . SJ är av ålagd att självfinansiera sin verksamhet. Regeringens definition av självfinansiering innebär att finansiering av investeringar skall ske utan tillskott från ägarna. Beräkningar visar att det egna kapitalet måste öka med ca för att en soliditet på skall nås. Ett soliditetsmål på för den treåriga planeringsperioden skulle därmed betyda krav på ett årligt resultat på ca . Detta skall jämföras med att SJ beräknar nå ett nollresultat samt att SJ, åren 1999 2001, bedömer nå ett resultat på . Enligt SJ:s känslighetsanalys nedan är emellertid effekterna på resultatet stora vid förändringar av pris eller volym. Förändring i % Resultateffekt Person- trafik ± förändring av pris ± förändring av volym ± 40 ± 160 Godstrans- porter ± förändring av pris ± förändring av volym ± 130 ± 90 Personal- kostnader ± förändring ± 210 Det är uppenbart att SJ under den förestående planeringsperioden inte kommer att uppnå soliditetsmålet på . är ett soliditetsmål på en rimlig nivå för SJ:s verksamhet. Regeringen vidhåller därför att den långsiktiga inriktningen är en soliditet på och bedömer att målet bör uppnås genom en soliditetsökning med i genomsnitt . Vad beträffar målet för räntabiliteten på kommer detta mål enligt SJ att uppnås. Detta skall ses mot bakgrund av att det kapital som ålagts viss förräntning nu är så pass litet. Regeringen vill understryka vikten av att åtgärdsprogrammet, som initierades /97 och som slutfördes , efterföljs av ytterligare resultatförbättrande åtgärder. I ett långsiktigt perspektiv är det emellertid inte hållbart att endast arbeta med kostnadssidan utan även SJ:s intäktssida måste bidra till en förbättrad ekonomisk situation för SJ. Regeringen anser att SJ även fortsättningsvis bör få disponera överskott i sin verksamhet utan att inleverera avkastning på det egna kapitalet. Finansiella befogenheter Koncernens investeringar finansieras huvudsakligen med leasing. Betalningsåtagandet för samtliga finansiella leasingkontrakt uppgick till , varav i leasehold. Fjolårets siffror var , varav i leasehold. Lånen uppgick till 1 780 (2 378) i . SJ har en total låneram på , i vilken leasing ingår och leaseholdskulden nettoredovisas. Vid en s.k. leasehold-affär, dvs. när SJ säljer en tillgång och tecknar ett nyttjanderättsavtal, redovisas affären både som en tillgång och en skuld i balansräkningen. Skulden är emellertid ingen egentlig skuld utan en bruttoredovisning av nyttjanderättsavtalet i balansräkningen. infördes ytterligare ett finansieringsinstrument. Genom avtal med en utländsk motpart om löpande försäljning av kundfordringar erhålls en förmånlig finansieringskostnad. Dessutom tidigareläggs kassaflödet från kundinbetalningarna och risken för kundförluster begränsas genom motpartens övertagande av de sålda fakturorna. SJ bedriver statlig affärsverksamhet inom ramen för affärsverksformen. Detta innebär bl.a. att SJ:s ekonomiska omslutning inte redovisas över statsbudgeten. SJ är emellertid en integrerad del av den statliga verksamheten och fungerar som förvaltare av statlig egendom. Sedan 1988 års trafikpolitiska beslut har SJ haft vida befogenheter i frågor som rör bl.a. försäljning av fast egendom. Syftet har varit att underlätta omstruktureringar i verksamheten och att verksamheten skall drivas under så bolagsliknande förhållanden som möjligt inom ramen för affärsverksformen. Regeringens överväganden Regeringen anser att beslutsordning och befogenheter i huvudsak bör ligga fast 2001. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att ge SJ finansiella befogenheter för i enlighet med vad som förordas i det följande: - godkänna aktieöverföringar mellan SJ och AB Swedcarrier, - godkänna avtal som SJ träffar om försäljning av fast egendom och aktier inom en ram på med avyttringar intagna i ramen, - fastställa beloppsgräns för försäljning av fast egendom och aktier från SJ, - låta SJ förvärva, förvalta och avyttra aktier inom ramen för den beslutade koncernstrategin, - låta SJ besluta om organisationsfrågor vad gäller avyttringar av verksamhetsgrenar som inte bidrar till att stärka och stödja järnvägsverksamheten, - låta SJ använda den typ av finansieringsform (lån, leasing etc.) som ger den lägsta kostnaden för SJ sett över investeringens ekonomiska livslängd, - tillföra SJ utdelning från AB Swedcarrier. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att låta SJ få rätt att: - ta upp lån i och utanför inom en total ram på , - teckna borgensförbindelser till förmån för bolag inom inom en total ram på , - placera kassamässigt överskott hos och på marknaden. Anslag för D1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier Utgift Tusental kronor 35 000 1999 Förslag 5 000 2000 Beräknat 50 000 2001 Beräknat 200 000