prop · GM0336 · 1999-01-01 00:00:00 — I det centrala vapenhandlarregistret registreras uppgifter om organisationsnummer, namn, adress, tillståndsnummer etc. på de fysiska eller juridiska personer som har tillstånd att driva handel med skjutvapen. Registret skall även innehålla uppgifter om likvidation, konkurs och ackord. När handläggaren i ett ärende om vapentillstånd registrerar en ansökan i det lokala vapenregistret skall som nämnts även överlåtaren anges. Om en vapenhandlare anges som överlåtare sker en automatiserad koppling till vapenhandlarregistret, vilket innebär en kontroll av om giltigt handlartillstånd finns. Uppgifter om nya vapenhandlare erhålls automatiserat från det lokala vapenregistret hos den polismyndighet som beviljar tillståndet. Uppgifter om företag som upphört genom konkurs etc. erhålls genom avisering från . Säkerhet Som framgått kommer vapenregistersystemet att innebära att uppgifter aviseras till de olika registren automatiserat. Det ställer naturligtvis stora krav på att säkerhetsåtgärder utvecklas och byggs in i systemen, t.ex. i form av kryptering och behörighetskontroller. Det bör i detta sammanhang framhållas att den personuppgiftsansvarige enligt 31 § personuppgiftslagen är skyldig att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de uppgifter som behandlas. Det bör naturligtvis inte heller komma i fråga att andra än de som behöver uppgifterna i sin tjänst får tillgång till vapenregistren. Närmare föreskrifter om säkerhet, såsom åtgärder för åtkomstskydd, föreskrifter om behörighet, loggningsrutiner för att i efterhand kontrollera vem som har haft tillgång till registren etc. kommer att meddelas i författningar av lägre valör än lag. 11 Sekretess Regeringens bedömning: Någon ändring i sekretesslagen (1980:100) bör inte göras. Gällande sekretessbestämmelser tillgodoser behovet av sekretess för uppgifter i vapenregister. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte framfört några erinringar mot bedömningen. anser att samtliga handlingar i anledning av en ansökan om tillstånd att inneha vapen skall omfattas av sekretess. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 5 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess hos polismyndighet i verksamhet, som avser förande av eller uttag ur vapenregister, för uppgift som har tillförts registret, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att vapen eller ammunition kommer till brottslig användning. Under samma förutsättning gäller från sekretess hos för de uppgifter som hänför sig till vapenregister (prop. 1997/98:97, bet. 1997/98:JuU20, rskr. 1997/98:276, SFS 1998:624). För uppgifter om hemvärnsmän och deras beväpning gäller enligt 2 kap. 2 § sekretesslagen sekretess om det kan antas att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet om uppgifterna röjs. Gällande sekretessregler tillgodoser behovet av sekretess även för de centrala vapenregister som föreslås. Någon ändring i sekretesslagen behöver således inte göras. Regeringen har i detta lagstiftningsärende inte underlag för att överväga att införa nya sekretessbestämmelser för ansökningshandlingar i vapenärendet. 12 Rättelse och skadestånd Regeringens förslag: Personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse av felaktiga uppgifter och om skadestånd skall gälla för behandling av uppgifter i vapenregistren. En hänvisning till personuppgiftslagens regler om rättelse och skadestånd görs. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Den personuppgiftsansvarige är enligt personuppgiftslagen (1998:204) skyldig att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som inte har behandlats i enlighet med personuppgiftslagen eller föreskrifter som har utfärdats med stöd av lagen (28 §). Sker rättelse skall de tredje män till vilka uppgifter lämnats ut underrättas om rättelsen. Av personuppgiftslagen följer vidare att den personuppgiftsansvarige skall ersätta den registrerade för den skada och den kränkning av den personliga integriteten som en behandling av personuppgifter i strid med lagen orsakat (48 §). Personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse och skadestånd gäller även för polisens behandling av uppgifter enligt 9 § polisdatalagen (1998:622). Dessa bestämmelser bör även gälla vid behandling av uppgifter i vapenregister. Såsom bestämmelserna i personuppgiftslagen och polisdatalagen är utformade måste en hänvisning till personuppgiftslagen dock göras. 13 Kostnader och ikraftträdande Den tekniska uppbyggnaden av den nya registerstrukturen är naturligtvis förenad med kostnader. Det nya systemet medför dock stora operativa och resursmässiga förtjänster. Systemet ersätter även vissa rutiner som utförs manuellt. De centrala registren effektiviserar arbetet avsevärt. Att varje polismyndighet endast skall föra ett lokalt vapenregister innebär också att handläggningen kan centraliseras och effektiviseras. har uppskattat besparingarna till . Även om uppbyggnaden av den nya registerstrukturen är förenad med kostnader bör dessa inledningsvis, med hänsyn till de besparingar registren medför, kunna rymmas inom polisens anslag. bör systemet, som anfört, leda till besparingar. Den föreslagna lagstiftningen bör träda i kraft . Datainspektionen har anfört att det bör klargöras om den nya lagstiftningen skall omfatta de vapenregister som förs med Datainspektionens tillstånd. Enligt övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen får register som förs med Datainspektionens tillstånd föras till och med . Avsikten med detta lagstiftningsärende är, som torde ha framgått, att de register som förs med Datainspektionens tillstånd skall ersättas av ett lokalt vapenregister per polismyndighet. Det är dock troligt att alla uppgifter i de gamla vapenregistren inte hinner föras över förrän efter ikraftträdandet. Med hänsyn till att personuppgiftslagens övergångsbestämmelser innebär att register som förs med Datainspektionens tillstånd får föras ännu krävs enligt regeringens bedömning inte några särskilda övergångsbestämmelser för att låta de gamla registren föras parallellt med de nya under en övergångstid. 14 Författningskommentar Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) 1 kap. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att vapenlagen inte gäller skjutvapen och ammunition som innehas av staten. Ändringen innebär att bestämmelserna om vapenregister i tillämpliga delar också kommer att gälla skjutvapen som innehas av staten. Ändringen innebär att hemvärnsmän som av Försvarsmakten tilldelats vapen för förvaring i bostaden kommer att registreras som vapeninnehavare. Ändringen medför vidare att statliga vapen som upphittats eller anmälts stulna eller försvunna skall registreras i det centrala vapenregistret. Paragrafen, som motiveras i avsnitt 6, innehåller bestämmelser om lokala vapenregister. Första stycket motsvarar i princip vad som gäller . Det klargörs dock att varje polismyndighet endast skall föra ett vapenregister. De lokala registren skall innehålla den information som behövs för hanteringen av vapenärenden, såsom vapen-, person- och tillståndsuppgifter. Registret skall även innehålla uppgifter om personer som är hemvärnsmän och tilldelats militära skjutvapen som förvaras i bostaden. I övrigt skall innehav av statliga vapen inte registreras eftersom statliga vapen inte heller i fortsättningen kommer att omfattas av till- ståndsplikten i 2 kap. 2 §. Av säkerhetsskäl får uppgifter om hemvärnsmännens vapeninnehav inte förekomma i registret. Detta utvecklas närmare i avsnitt 9. Paragrafens tredje stycke innehåller ett förbud mot att använda ett lokalt register för att göra automatiserade sammanställningar över hemvärnsmän. Av 31 § personuppgiftslagen (1998:204) följer att den personuppgiftsansvarige skall vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Det innebär att det ankommer på den personuppgiftsansvarige att lägga in tekniska spärrar eller på annat sätt vidta åtgärder som förhindrar att registret används i strid mot förbudet. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 7 och 9, innehåller bestämmelser om centrala vapenregister. Bestämmelserna innebär att skall föra tre separata register över vapeninnehavare, vapen och vapenhandlare. skall innehålla uppgifter om personer och organisationer som har meddelats tillstånd att inneha skjutvapen eller ammunition. Med organisationer avses i denna paragraf, såväl skytteförbund, skyttekretsar eller skytteföreningar, som huvudmän för museer och auktoriserade bevakningsföretag, oavsett i vilken associationsrättslig form dessa bedriver sin verksamhet. skall vidare innehålla uppgifter om personer som är hemvärnsmän och tilldelats skjutvapen för förvaring i bostaden. I övrigt skall innehav av statliga vapen inte registreras eftersom statliga vapen enligt 1 kap. 8 § inte omfattas av tillståndsplikten i 2 kap. 2 §. Det får av registret inte framgå om en person är hemvärnsman eller innehar vapen enligt vapenlagen. Skälet till det framgår av avsnitt 9. Det centrala vapenregistret skall innehålla uppgifter om sådana skjutvapen för vilka tillstånd till innehav har meddelats enligt vapenlagen. Exempel på sådana uppgifter kan vara vapentyp, fabrikat, modell, kaliber, tillverkningsnummer etc. Registret skall vidare innehålla uppgifter om vapen som upphittats eller som anmälts stulna eller försvunna. Som nämnts omfattas statliga vapen inte av lagens tillståndsplikt. Det innebär att hemvärnsmännens vapen inte skall registreras i det centrala vapenregistret. Av paragrafen framgår dock att staliga vapen som upphittats eller anmälts stulna eller försvunna skall antecknas i registret. skall innehålla uppgifter om personer eller organisationer som har meddelats tillstånd enligt vapenlagen att bedriva handel med skjutvapen eller att ta emot skjutvapen för översyn, reparation eller skrotning. I registret kan t.ex. antecknas uppgifter om organisationsnummer, namn och adress samt andra uppgifter av betydelse för tillståndsfrågan, t.ex. uppgifter om eventuell konkurs, likvidation etc. Paragrafen innehåller ett förbud mot samkörning av de centrala registren. Av personuppgiftslagen (1998:204) framgår att personuppgifter inte får behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. Personuppgiftslagen innehåller dock inte något förbud mot samkörning av uppgifter. De uppgifter som behandlas i de centrala vapenregistren är inhämtade för samma ändamål. Trots detta bör de, som framgår av avsnitt 7.2, av säkerhetsskäl inte få samköras med varandra. Paragrafen innehåller därför ett förbud mot samkörning. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8, innehåller bestämmelser om vapenregistrens ändamål. Ändamålsbestämmelsen är gemensam för de lokala och de centrala vapenregistren. Vapenregistren skall för det första ha till ändamål att ge information om sådana uppgifter som behövs för att förebygga, upptäcka och utreda brott med anknytning till skjutvapen. I detta ligger även att förebygga, upptäcka eller utreda brott i andra länder. Av 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100) och 7 och 8 §§ polisdatalagen (1998:622) framgår under vilka förutsättningar uppgifter ur ett vapenregister får lämnas ut till en utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation. Vapenregistren skall för det andra ha till ändamål att underlätta handläggningen av frågor om tillstånd, t.ex. genom att möjliggöra kontroll av tidigare vapeninnehav och uppdatering av registrerade folkbokföringsuppgifter. Paragrafen behandlar rättelse och skadestånd och hänvisar till personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser. Paragrafen innehåller ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att utfärda närmare föreskrifter om förandet av vapenregister. Sådana föreskrifter kan t.ex. avse registrens närmare innehåll, samkörning med andra register, vem som skall ha rätt att registrera eller ta del av uppgifter etc. Bemyndigandet avser såväl de centrala vapenregistren som de lokala. Förteckning över remissinstanser Efter remiss har följande instanser yttrat sig över promemorians förslag . Riksåklagaren, , Datainspektionen, , Försvarsmaktens högkvarter, Svenska jägare- förbundet, Frivilliga Skytterörelsen och . /Landsbygdens jägare och Svenska sportskytte- förbundet har beretts tillfälle att inkomma med yttrande men har inte hört av sig. Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Vapenregister Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Vapenlagen (1996:67) 11 kap. 2 § Promemorians huvudsakliga innehåll I promemorian föreslås en lagreglering av vapenregistren. Förslaget innebär att varje polismyndighet skall föra ett lokalt vapenregister över tillståndspliktiga vapeninnehav och beslut enligt vapenlagen (1996:67). Vidare skall föra separata centrala register över vapeninnehavare, registrerade skjutvapen och vapenhandlare. Vapenregistren skall ha till ändamål dels att ge information om sådana uppgifter som behövs för att förebygga, upptäcka och utreda brott med anknytning till skjutvapen, dels att underlätta handläggningen av frågor om tillstånd enligt vapenlagen. 1 Lagtext 61 2 Ärendet och dess beredning 65 3 Nuvarande lagstiftning 65 3.1 Antalet vapen 65 3.2 Vapenlagen 65 3.3 vapenutredning 66 3.4 Nuvarande vapenregister 66 4 Utgångspunkter för förslaget 67 4.1 Den nya datalagstiftningen 67 4.1.1 Personuppgiftslagen 67 4.1.2 sdatalagen 68 4.2 Behovet av en ny vapenregisterlagstiftning 69 5 Lokala vapenregister 70 6 Centrala vapenregister 71 6.1 Centrala vapenregister inrättas 71 6.2 Tre separata register inrättas 75 7 Vapenregistrens ändamål 75 8 Närmare bestämmelser om registren 76 9 Hemvärnsmän 77 10 Sekretess 78 11 Rättelse och skadestånd 79 12 Kostnader och ikraftträdande 79 13 Författningskommentar 80 15 Lagtext Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) Härigenom föreskrivs ifråga om vapenlagen (1996:67) dels att 1 kap. 8 §. 2 kap. 17 § och 11 kap. 2 § samt rubriken före 2 kap. 17 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 2 kap. 18 21 §§, samt närmast före 2 kap. 18, 20 och 21 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 8 § Denna lag gäller inte skjutvapen och ammunition som innehas av staten. I fråga om skjutvapen och ammunition som innehas av staten gäller endast bestämmelserna i 2 kap. 17 21 §§. Register över vapeninnehav och beslut Lokala vapenregister 17 § skall föra register över tillståndspliktiga vapeninnehav och beslut enligt denna lag. Varje polismyndighet skall föra ett lokalt register över tillstånds- pliktiga vapeninnehav och beslut enligt denna lag. Registret skall även innehålla uppgifter om personer som är hemvärnsmän och som av Försvarsmakten tilldelats skjut- vapen för förvaring i bostaden. Uppgifter om vilka vapen som tilldelats får inte registreras. skall föra separata centrala register över 1. personer och organisationer som enligt denna lag har meddelats tillstånd att inneha skjutvapen eller ammunition samt personer som är hemvärnsmän och som av Försvarsmakten tilldelats militära skjutvapen för förvaring i bostaden (vapeninnehavareregistret), 2. de skjutvapen för vilka tillstånd till innehav har meddelats enligt denna lag samt skjutvapen som upphittats eller anmälts stulna eller försvunna (vapenregistret) och 3. personer och organisationer som har meddelats tillstånd enligt denna lag att bedriva handel med skjutvapen eller att ta emot skjutvapen för översyn, reparation eller skrotning (vapenhandlareregistret). Det får av vapeninnehavare- registret inte framgå om en registrerad person är hemvärnsman. De centrala vapenregistren får inte samköras med varandra. Vapenregistren skall ha till ändamål att 1. ge information om sådana uppgifter som behövs för att förebygga, upptäcka och utreda brott med anknytning till skjutvapen, 2. underlätta handläggningen av frågor om tillstånd enligt denna lag. Personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt 2 kap. 17 20 §§ eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 11 kap. 2 § j). 11 kap. 2 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om a) undantag från kravet på tillstånd för att inneha start- eller signal- vapen, b) krav på skjutskicklighet, utbildning, ålder och de förutsättningar i övrigt som skall vara uppfyllda för tillstånd till innehav av skjutvapen, c) krav på kunskap för att få tillstånd att driva handel med skjutvapen och vad som i övrigt skall gälla vid sådan handel, d) vad som skall iakttas utöver bestämmelserna i 4 kap. vid ändring, reparation och skrotning av skjutvapen, e) krav på vapenhandlares, museers och skyttesammanslutningars för- av andra vapen än effektbegränsade vapen och på skyttesamman- slutningars förvaring av ammunition, f) de förutsättningar i övrigt som skall vara uppfyllda för tillstånd enligt denna lag, g) utfärdande av europeiska skjutvapenpass till dem som har tillstånd att inneha skjutvapen i , h) förutsättningar för och förfaringssätt vid medgivande av att personer bosatta i skall få tillstånd att förvärva skjutvapen i ett annat land, och i) krav på att den som förvärvat ett skjutvapen i och som är bosatt i ett främmande land skall underrätta den staten om förvärvet. h) förutsättningar för och förfaringssätt vid medgivande av att personer bosatta i skall få tillstånd att förvärva skjutvapen i ett annat land, i) krav på att den som förvärvat ett skjutvapen i och som är bosatt i ett främmande land skall underrätta den staten om förvärvet och j) förande av vapenregister enligt 2 kap. 17 19 §§. Denna lag träder i kraft . 16 Ärendet och dess beredning har i en skrivelse till hemställt om att få inrätta ett nationellt vapenregister i enlighet med en till skrivelsen fogad rapport från en projektgrupp inom styrelsen. Rapporten innehåller en översiktlig beskrivning av ett nytt nationellt vapenregistersystem innefattande regionala och centrala vapenregister. skrivelse finns i bilaga 1. Skrivelsen jämte rapporten har remitterats till Försvarsmakten och Datainspektionen, vilka har kommit in med yttranden. Yttrandena finns tillgängliga i ärendet (dnr Ju 96/1670). I promemorian behandlas förslag. 17 Nuvarande lagstiftning 17.1 Antalet vapen Det finns i ungefär 2,1 miljoner skjutvapen som innehas med stöd av tillstånd enligt vapenlagen (1996:67). Dessa fördelar sig på 750 000 innehavare, huvudsakligen privatpersoner. Dessutom finns omkring 70 000 skjutvapen utdelade av Försvarsmakten till hemvärnsmän för förvaring i hemmet. 17.2 Vapenlagen Enskildas och organisationers befattning med civila skjutvapen och ammunition regleras i vapenlagen (1996:67). Lagen är inte tillämplig på skjutvapen och ammunition som innehas av staten. I vapenlagen föreskrivs krav på tillstånd för innehav av i princip samtliga typer av skjutvapen. Där finns även bestämmelser om krav på tillstånd för innehav av ammunition. Att bedriva handel med skjutvapen kräver särskilt tillstånd. Också införsel av skjutvapen och ammunition till kräver tillstånd enligt lagen. Vapenlagen kompletteras av mer detaljerade bestämmelser i vapenförordningen (1996:70) och av föreskrifter och allmänna råd som utfärdas av . Den nuvarande vapenlagstiftningen trädde i kraft . Innehållsmässigt överensstämmer den i stora delar med motsvarande äldre författningar. Såväl lagen som förordningen har emellertid i förhållande till dessa omarbetats språkligt och systematiskt samt anpassats för att uppfylla de krav som ställs i EG:s direktiv om kontroll av förvärv och innehav av vapen (91/477/EEG). Direktivet innehåller bl.a. bestämmelser om att medlemsländerna skall underrätta varandra om överföringar av skjutvapen och ammunition mellan respektive territorier. För detta ändamål skall enligt direktivet ett nätverk bildas. Svensk kontaktpunkt i detta sammanhang är . 17.3 vapenutredning tillkallades en särskild utredare med uppdrag att göra en genomgripande översyn av vapenlagen med inriktning på att förebygga våldsbrott (dir. 1995:39). Utredningen, som antog namnet vapenutredning, har lämnat sitt slutbetänkande En samlad vapenlagstiftning (SOU 1998:44). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . I utredningens uppdrag har inte ingått att överväga nu aktuella frågor om vapenregister. Betänkandet innehåller därför inte något förslag i den delen. Enligt 2 kap. 17 § vapenlagen skall polismyndigheten föra register över tillståndspliktiga vapeninnehav och beslut enligt vapenlagen. finns 115 sådana register, i princip motsvarande ett i varje polisdistrikt i polisväsendets tidigare organisation. De förs på automatisk databehandling med tillstånd från Datainspektionen. I dessa register lagras uppgifter om samtliga personer som är folkbokförda inom respektive polisområde och som har tillstånd enligt vapenlagen att inneha skjutvapen eller ammunition. Uppgifterna består i namn, personnummer och hemvist samt vilka vapen som personen har beviljats tillstånd att inneha. För varje vapen anges typ, fabrikat, modell, kaliber samt tillverkningsnummer. Saknas tillverkningsnummer skall annan uppgift som tillåter identifiering anges. Vidare registreras vilket ändamål som tillståndet att inneha vapnen avser samt eventuella villkor för tillståndet. Sådana villkor kan bl.a. avse hur vapnet skall förvaras (särskild förvaringsföreskrift) eller att tillståndet är knutet till innehav av viss tjänst, t.ex. såsom väktare. Om tillståndet är tidsbegränsat anges även detta. Någon samordning mellan de olika registerenheterna finns inte. De datoriserade registren är lokala s.k. enanvändarsystem. Det innebär att de inte är hopkopplade i något nätverk och att endast en person åt gången kan arbeta i systemet. Det är möjligt att i ett register söka efter ett en viss vapeninnehavare både med ledning av personuppgifter och med ledning av uppgifter om ett visst vapen. Eftersom de olika registren inte är samordnade är de endast sökbara var för sig. Det kan därför vara nödvändigt att söka i ett stort antal register för att kunna får reda på om tillstånd för innehav av ett visst vapen, som t.ex. har förekommit i brottsligt sammanhang, har utfärdats. Närmare bestämmelser om hur vapenregister skall föras finns i föreskrifter om utfärdande av tillståndsbevis för och registerföring av vapen hos polismyndighet (RPS FS 1987:4, FAP 551- 5). Dessa föreskrifter har emellertid inte anpassats till datoriseringen och får till viss del anses vara obsoleta. Uppgifterna i vapenregistret om vapeninnehavare uppdaterades fram till genom avisering från folkbokföringsregistret. Om en vapeninnehavare böt adress eller avled sände ett registerkort med uppgift om det till polismyndigheten. De nya uppgifterna fördes sedan manuellt in i vapenregistren. aviseringar skedde på grundval av en s.k. V-markering i folkbokföringsregistret. Samtliga i bosatta personer med tillstånd enligt vapenlagen att inneha skjutvapen var markerade med ett V i folkbokföringsregistret. En sådan markering gjordes efter underrättelse från polismyndigheten om vilka personer som förekommer i vapenregister. upphörde med aviseringen . har därför fått Datainspektionens tillstånd att föra ett temporärt centralt register över vapeninnehavare som uppdateras från namn och adressregister.