prop · GM03108 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:108 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås ändringar i för att genomföra och rådets direktiv om regler som syftar till att underlätta för advokater att etablera sig i en annan medlemsstat i Europeiska unionen än den i vilken auktorisation erhölls. Lagändringarna innebär i huvudsak att en advokat som erhållit auktorisation i ett land inom Europeiska unionen skall registrera sig hos när han eller hon utövar stadigvarande advokatverksamhet i under sitt hemlands titel. En sådan advokat skall vara underkastad samma tillsyn och disciplinansvar som svenska advokater. Efter en treårsperiod av faktisk och regelbunden verksamhet som huvudsakligen innefattar svensk rätt skall advokaten anses uppfylla de krav som ställs upp för medlemskap i i fråga om utbildning och praktisk verksamhet. Regeringen föreslås få rätt att föreskriva att reglerna skall gälla också en advokat från övriga delar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i 4 2.2 Förslag till lag om ändring i 9 3 Ärendet och dess beredning 10 4 Gällande ordning 10 5 Direktivet 13 5.1 Översikt över innehållet 13 5.2 Direktivets tillämpning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 14 6 Behovet av lagändringar 15 6.1 Inledning 15 6.2 Skyldighet för en EU-advokat att registrera sig m.m. 16 6.3 Advokatverksamhet som anställd 19 6.4 Advokatverksamhet i bolagsform 20 6.5 Inträde i 21 6.6 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 22 7 Ikraftträdande 23 8 Kostnadskonsekvenser 23 9 Författningskommentar 24 9.1 Förslaget till lag om ändring i 24 9.2 Förslaget till lag om ändring i 26 Bilaga 1 och rådets direktiv /5/EG 27 Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag 41 Bilaga 3 Lagrådets yttrande 47 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 48 Rättsdatablad 49 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i . 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 8 kap. 2 och 3 samt 7 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas tre nya paragrafer, 8 kap. 2 a, 10 och 11 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 2 § Till ledamot av får endast den antas som 1. är svensk medborgare eller medborgare i en annan stat inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet, 1. är svensk medborgare eller medborgare i en annan stat inom Europeiska unionen eller Euro- peiska ekonomiska samarbets- området, 2. har hemvist i eller i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. har hemvist i eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekono- miska samarbetsområdet, 3. har avlagt de kunskapsprov som är föreskrivna för behörighet till domarämbete, 4. har genomgått för advokatverksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning, 5. har gjort sig känd för redbarhet, och 6. även i övrigt bedöms lämplig att utöva advokatverksamhet. får i enskilda fall medge undantag från antagningskraven såvitt gäller första stycket 1 och 2. Detsamma gäller antagningskraven enligt första stycket 3 och 4 beträffande den som är auktoriserad som advokat i en annan stat i enlighet med där gällande bestämmelser. Den som har genomgått en utbildning som krävs för att bli advokat i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som i genomgått ett prov som visar att han har tillräckliga kunskaper om den svenska rättsordningen, skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 3 och 4. Den som har genomgått en utbildning som krävs för att bli advokat i en stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekono- miska samarbetsområdet och som i genomgått ett prov som visar att han har tillräckliga kunskaper om den svenska rätts- ordningen, skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 3 och 4. Detsamma gäller den som registrerats enligt 2 a § och som därefter under bedrivit faktisk och regelbunden advokatverksamhet i , under förutsättning antingen att verksamheten huvudsakligen omfattat svensk rätt eller att, om verksamheten inte huvudsakligen omfattat svensk rätt, den registrerade på annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att antas till ledamot i samfundet. Den som har blivit auktoriserad som advokat i , , eller i enlighet med där gällande bestämmelser och som därefter under på ett tillfredsställande sätt har tjänstgjort som biträdande jurist på advokatbyrå i skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 3 6. Den som är försatt i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte antas till ledamot. Inte heller får den antas till ledamot som enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. är förbjuden att utöva rådgivnings- verksamhet. Lagfaren domare i eller befattningshavare vid domstol eller allmän åklagare eller kronofogde får inte antas till ledamot; inte heller den som annars är anställd i en stats eller kommuns tjänst eller hos någon annan enskild än advokat, om inte styrelse medger undantag. Vad som sagts gäller dock inte den som är anställd vid allmän advokatbyrå. Den som är auktoriserad som advokat i en annan stat inom Europeiska unionen och utövar stadigvarande advokatverksamhet i under sitt hemlands titel, skall vara registrerad hos . En sådan advokat skall uppfylla de villkor som anges i 2 § sjätte stycket. 3 § Ansökan om inträde i advokat- samfundet prövas av dess styrelse. Ansökan om inträde i advokat- samfundet eller registrering enligt 2 a § prövas av dess styrelse. 7 § En advokat, som i sin verk- samhet uppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt, skall uteslutas ur . Är omständigheterna mildrande, får i stället varning tilldelas honom. En advokat, som i sin verk- samhet uppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt, skall uteslutas ur . När det gäller en sådan advokat som avses i 2 a § skall registre- ringen upphävas. Är omständig- heterna mildrande, får i stället varning tilldelas honom. Åsidosätter en advokat annars sina plikter som advokat, får varning eller erinran meddelas honom. Är omständigheterna syn- nerligen försvårande, får han uteslutas ur samfundet. Åsidosätter en advokat annars sina plikter som advokat, får varning eller erinran meddelas honom. Är omständigheterna syn- nerligen försvårande, får han ute- slutas ur samfundet eller, i fråga om en sådan advokat som avses i 2 a §, hans registrering upphävas. Tilldelas en advokat varning, får han, om det finns särskilda skäl, även åläggas att utge en straffavgift till samfundet med lägst ettusen och högst . Om det bedöms tillräckligt får disciplinnämnden, i stället för att tilldela en advokat erinran, göra ett uttalande om att advokatens åtgärd är felaktig eller olämplig. Inträder beträffande en advokat sådan omständighet att han enligt 2 § femte eller sjätte stycket inte får antas till ledamot av sam- fundet, är han skyldig att genast träda ur samfundet. Om han inte gör det, skall styrelsen förordna om hans uteslutning. Detsamma gäller, om en advokat inte längre uppfyller medborgarskapskravet enligt 2 § första stycket 1 eller hemvistkravet enligt 2 § första stycket 2 och styrelsen inte medger att han får stå kvar som ledamot av samfundet. Inträder beträffande en advokat sådan omständighet att han enligt 2 § femte eller sjätte stycket inte får antas till ledamot av sam- fundet, är han skyldig att genast träda ur samfundet. Om han inte gör det, skall styrelsen förordna om hans uteslutning. Detsamma gäller, om en advokat inte längre uppfyller medborgarskapskravet enligt 2 § första stycket 1 eller hemvistkravet enligt 2 § första stycket 2 och styrelsen inte medger att han får stå kvar som ledamot av samfundet. Om en sådan advokat som avses i 2 a § fråntas rätten att uppträda som advokat i den stat där han är auktoriserad, skall styrelsen upp- häva hans registrering. I beslut varigenom någon ute- slutits ur samfundet får förordnas att beslutet genast skall verk- ställas. I beslut varigenom någon ute- slutits ur samfundet får förordnas att beslutet genast skall verk- ställas. Detsamma gäller ett beslut att upphäva en registrering. Brott mot tystnadsplikt enligt 4 § första stycket tredje meningen får inte åtalas av annan än Justitiekanslern. Åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. 8 § Den som vägrats inträde i eller uteslutits ur får överklaga beslutet hos . Justitiekanslern får hos överklaga ett beslut enligt 7 § av samfundets styrelse eller disciplinnämnd. Den som vägrats inträde i eller uteslutits ur får överklaga beslutet hos . Detsamma gäller den som vägrats registrering enligt 2 a § eller vars registrering upp- hävts enligt 7 §. Justitiekanslern får hos över- klaga ett beslut enligt 7 § av samfundets styrelse eller disciplin- nämnd. 9 § Vad i eller i någon annan lag föreskrivs om advokater skall i tillämpliga delar gälla även den som är auktoriserad som advokat i något annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet när denne är verksam i . Därvid skall han använda den yrkesbeteckning som används i den stat där han är auktoriserad, uttryckt på denna stats språk och med hänvisning till den yrkesorganisation som han tillhör eller till den domstol vid vilken han enligt den statens lag får tjänstgöra. Om rätten kräver det, skall den som uppger sig uppfylla kraven i första meningen förete bevis härför. Vad i eller i någon annan lag föreskrivs om advokater skall i tillämpliga delar gälla även den som är auktoriserad som advokat i någon annan stat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samar- betsområdet när denne är verksam i . Därvid skall han använda den yrkesbeteckning som används i den stat där han är auktoriserad, uttryckt på denna stats språk och med hänvisning till den yrkesorganisation som han tillhör eller till den domstol vid vilken han enligt den statens lag får tjänstgöra. Om rätten kräver det, skall den som uppger sig uppfylla kraven i första meningen förete bevis härför. Första stycket första meningen omfattar inte bestämmelsen i 4 § andra stycket och inte heller bestämmelsen i 17 kap. 15 § tredje stycket . Första stycket första meningen omfattar bestämmelsen i 4 § andra stycket om advokatverksamhet i bolag endast i fråga om den som är skyldig att vara registrerad enligt 2 a §. skall underrätta behörig myndighet eller organisation i den stat där advokaten är auktoriserad om beslut i vilket det har konstaterats att han åsidosatt sina plikter som advokat. Den som utan att vara behörig till det utger sig för att vara auktoriserad som advokat i eller i en annan stat inom Europeiska unionen eller Europe- iska ekonomiska samarbets- området, döms till böter. Regeringen får föreskriva att bestämmelserna i detta kapitel om registrering av den som är auktoriserad som advokat i en stat inom Europeiska unionen också skall omfatta den som är auktoriserad som advokat i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 17 kap. 15 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 kap. 15 § Giver någon sig obehörigen ut för att utöva myndighet, dömes för föregivande av allmän ställning till böter eller fängelse . Detsamma skall gälla, om någon obehörigen bär uniform, märke eller annat tjänstetecken som giver honom sken av att tillhöra försvars-makten eller annan kår i det allmännas tjänst eller kår, vars verksamhet avser allmän samfärdsel eller allmänhetens förseende med vatten, ljus, värme eller kraft. Är brottet med hänsyn till att det har medfört betydande men för det allmänna eller för någon enskild eller eljest att anse som grovt, skall dömas till fängelse i högst . Om någon obehörigen giver sig ut för advokat, dömes för föregivande av ställning såsom advokat till böter. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Genom och rådets direktiv /5/EG av om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (se bilaga 1) införs i Europeiska unionen regler som på olika sätt underlättar för advokater att etablera sig inom unionen. Direktivet skall vara genomfört . I detta ärende behandlar regeringen de lagändringar som är nödvändiga för att genomföra direktivet i . En promemoria med utkast till lagrådsremiss har remitterats till Justitiekanslern, , , , , vid univer- sitet, och . Yttranden har inkommit från Justitiekanslern, , , , , vid och . Yttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju1999/410). Något ytterligare beredningsunderlag har inte ansetts behövligt. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 3, har lämnat förslagen utan erinran. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till den till Lagrådet remitterade lagtexten. 4 Gällande ordning De grundläggande reglerna om advokater finns för del i 8 kap. . I 1 § stadgas att det i riket skall finnas ett allmänt advokatsamfund, vars stadgar fastställs av regeringen. Advokat är den som är ledamot av samfundet. Att obehörigen ge sig ut för att vara advokat är enligt 17 kap. 15 § tredje stycket straffbelagt som föregivande av ställning såsom advokat. En advokat har en i vissa hänseenden privilegierad ställning. Till offentlig försvarare skall i första hand utses den som är advokat (21 kap. 5 § ). Till rättshjälpsbiträde får enligt 26 § rättshjälps- lagen (1996:1619) förordnas advokat, biträdande jurist på en advokatbyrå eller någon annan som är lämplig för uppdraget. En advokat är undantagen från det tillståndskrav som finns intaget i inkassolagen (1974:182) för den som bedriver inkassoverksamhet. Ett annat uttryck för det förtroende som är förknippat med advokatrollen är de undantag från möjligheter till brevkontroll som finns beträffande korrespondens med advokat i t.ex. 19 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. I 8 kap. 2 § anges kraven på den som vill bli ledamot i samfundet. Enligt första stycket första punkten skall den sökande vara svensk medborgare eller medborgare i en annan stat inom Europeiska ekono- miska samarbetsområdet (EES) och enligt den andra punkten skall vederbörande ha hemvist inom samma område. Bestämmelsens nuva- rande utformning har sin grund i den anpassning till , särskilt två EG-direktiv, som genomfördes i genom lagstiftning som trädde i kraft (SFS 1992:1511, prop. 1992/93:64, bet. 1992/93:JuU13, rskr. 1992/93:73). Sökanden skall vidare (tredje punkten) ha avlagt för behörighet till domarämbete föreskrivna kunskapsprov, dvs. juris kandidatexamen eller juristexamen. Enligt fjärde punkten skall sökanden ha genomgått för advokatverksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning. I stadgarna föreskrivs i detta hänseende bl.a. en skyldighet att efter avlagd examen under på ett tillfredsställande sätt ha utövat praktisk juridisk verksamhet, varav skall ha ägnats åt att yrkesmässigt tillhandagå allmänheten i rättsliga angelägenheter. Det är också obligatoriskt att genomgå vissa av samfundet anordnade kurser. Enligt femte punkten skall sökanden ha gjort sig känd för redbarhet och enligt den sjätte punkten även i övrigt bedömas vara lämplig att utöva advokatverksamhet. I paragrafens andra fjärde stycken föreskrivs vissa undantag och dispensmöjligheter från bestämmelserna i första stycket. Det gäller bl.a. dispens från medborgarskaps- och hemvistkraven och dispens från kraven på examen och praktik såvitt avser den som är advokat i ett annat land. Beträffande den som genomgått en utbildning som ger behörighet att vara advokat i ett EES-land stadgas att han eller hon skall efter att ha avlagt prov som visar att personen har tillräckliga kunskaper om den svenska rättsordningen anses uppfylla kraven i första stycket 3 4. Vidare stadgas att den som blivit auktoriserad som advokat i , , eller och som därefter under på ett tillfredsställande sätt tjänstgjort som biträdande jurist i skall anses uppfylla kraven i första stycket 3 6. Enligt paragrafens femte stycke får den som är försatt i konkurs eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § inte antas som ledamot i samfundet. Detsamma gäller den som med stöd av 3 § lagen (1985:354) om förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m.m. förbjudits att utöva rådgivningsverksamhet. I det sjätte stycket stadgas att vissa tjänstemän, t.ex. domare, åklagare och kronofogdar, inte får antas som ledamöter. En ansökan om inträde i samfundet prövas av samfundets styrelse (3 §). I 4 § finns intaget regler om en advokats skyldigheter. En advokat skall i sin verksamhet redbart och nitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och iaktta god advokatsed. Det finns vidare bestämmelser om tystnadsplikt och om hur klientmedel m.m. skall hanteras. I 4 § andra stycket föreskrivs att endast en advokat får vara delägare eller bolagsman om advokatverksamhet drivs i bolagsform ett förbud mot s.k. multidisciplinary groups , om inte styrelse medger undantag. Enligt 6 § utövas tillsynen över advokatväsendet av advokatsamfun- dets styrelse och dess disciplinnämnd. Frågor om disciplinära åtgärder mot en advokat prövas enligt denna bestämmelse av disciplinnämnden och, i enlighet med vad som bestäms i stadgarna, av styrelsen. En advokat är skyldig att lämna samfundet de uppgifter som det behöver för tillsynen. Bestämmelserna om de disciplinära åtgärderna finns i 7 §. Bestäm- melsen ändrades (SFS 1997:273, prop. 1996/97:134, bet. 1996/97:JuU18, rskr. 1996/97:217). En advokat som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt skall uteslutas ur samfundet. Om omständigheterna är mildrande får advokaten i stället tilldelas varning. Vidare gäller att varning eller erinran får meddelas den som annars åsidosätter sina plikter som advokat. Om omständigheterna är synnerligen försvårande får advokaten även i ett sådant fall uteslutas. Om det finns särskilda skäl kan en advokat som tilldelas en varning också åläggas en straffavgift med lägst ettusen och högst . Om det bedöms vara tillräckligt får disciplinnämnden i stället för att meddela en erinran göra ett uttalande om att advokatens åtgärd är felaktig eller olämplig. Av 7 § femte stycket framgår att en ledamot är skyldig att utträda ur samfundet om han inte uppfyller kraven i 2 § femte sjätte styckena. Gör han inte det, skall styrelsen förordna om hans uteslutning. Detsamma gäller om han inte uppfyller medborgarskaps- eller hemvistkraven i 2 § första stycket 1 2; i sådana fall får dock styrelsen medge att han får stå kvar som ledamot av samfundet. Den som vägrats inträde i eller uteslutits ur får överklaga beslutet hos . Justitiekanslern får överklaga ett beslut enligt 7 § (fråga om disciplinär åtgärd eller uteslutning p.g.a. att vissa behörighetskrav inte är uppfyllda) till . Beslut om varning, straffavgift eller erinran kan inte överklagas av den advokat som drabbats av beslutet. En enskild som gjort en anmälan mot en advokat har aldrig rätt att överklaga styrelsens eller disciplinnämndens beslut. I 9 § första stycket finns huvuddelen av de bestämmelser som reglerar vad som gäller för en advokat från ett EES-land när denne är verksam i . Där stadgas att vad som i eller i någon annan lag är föreskrivet om advokater skall gälla i tillämpliga delar för en sådan advokat. Detta innebär t.ex. att vederbörande kan förordnas till offentlig försvarare och att regler om tillsyn och disciplinansvar är tillämpliga, även om uteslutning ur samfundet av naturliga skäl inte kan komma i fråga. En EES-advokat skall använda den yrkesbeteckning som används i den stat där han är auktoriserad, uttryckt på denna stats språk och med angivande av den yrkesorganisation han tillhör eller den domstol vid vilken han enligt den statens lag får tjänstgöra. Från huvudregeln om likställdhet i det första stycket görs två undantag i 9 § andra stycket, nämligen dels från regeln i 4 § andra stycket om vilka som får vara bolagsmän eller delägare när advokatverksamhet bedrivs i bolagsform, dels rörande det straffrättsliga skyddet för advokattiteln i 17 kap. 15 § tredje stycket , som således bara omfattar den svenska advokattiteln. Undantaget beträffande bolagsformen innebär dels att en EES-advokat inte får vara delägare i en svensk advokatverksamhet, dels att förbudet mot s.k. multidisciplinary groups inte gäller för en sådan advokat. En EES-advokat som är verksam i kan således driva sin verksamhet i ett bolag i vilket t.ex. revisorer är delägare utan medgivande av styrelse. En parlamentariskt sammansatt kommitté (, dir. 1997:39) ser över disciplinverksamhet och tillsynen över advokatverksamheten i övrigt. Kommittén skall också undersöka om regleringen av ansvaret för delägares förpliktelser i aktiebolag som bedriver advokatverksamhet bör ändras. Resultatet av kommitténs arbete skall redovisas . 5 Direktivet 5.1 Översikt över innehållet Direktivet tar sin utgångspunkt i principerna om fri rörlighet för arbetstagare och etableringsrätt, framför allt artiklarna 49 och 57 i EG- fördraget. Syftet med direktivet är att underlätta för advokater att stadigvarande utöva advokatyrket som egen företagare eller anställd i en annan medlemsstat än den in vilken auktorisation erhölls. På olika sätt föreskrivs i direktivet under vilka förutsättningar advokater från en medlemsstat får utöva verksamhet i en annan medlemsstat. Vad som avses med advokat definieras i artikel 1 (2). Där anges samtliga aktuella titlar på respektive språk. Den grundläggande bestämmelsen i artikel 2 stadgar att en advokat skall ha rätt att under hemlandets yrkestitel dvs. det lands titel i vilket auktorisation erhölls permanent och i varje annan medlemsstat, värdlandet, utöva advokatverksamhet. Denna verksamhet skall enligt artikel 5 (1) få innefatta samma slag av uppgifter som den verksamhet en inhemsk advokat bedriver. Artikel 5 innehåller vissa möjligheter till undantag från denna princip, beträffande t.ex. förvaltning av dödsbon och rätten att uppträda som ombud inför de högsta domstolarna. Sådana uppgifter är i vissa av unionens medlemsstater förbehållna vissa yrkesgrupper eller en begränsad krets av advokater. I artikel 3 föreskrivs en skyldighet för den advokat som vill utöva verksamhet i en annan medlemsstat än den i vilken han erhöll sin auktorisation att registrera sig hos den behöriga myndigheten. En sådan advokat skall utöva verksamheten med angivande av sin hemlandstitel. Värdlandet får kräva att han uppger vilken organisation han tillhör eller inför vilken domstol han får uppträda enligt hemlandets lagstiftning. Det får också krävas att han upplyser att han är registrerad hos den behöriga myndigheten i värdlandet (se artikel 4). Enligt artikel 6 skall en advokat som avses i direktivet omfattas av samma yrkesmässiga och etiska regler som inhemska advokater. Han skall också tillförsäkras lämplig representation i värdlandets yrkesorga- nisationer. Artikeln innehåller vidare bestämmelser om försäkringar m.m. Artikel 8 reglerar hur advokatverksamhet får utövas som anställd. Den föreskriver att en advokat som registrerats under sitt hemlands titel får utöva advokatyrket som anställd i den omfattning som värdlandet ger sina egna advokater rätt till detta. Om en advokat utövar verksamhet under hemlandets yrkestitel skall enligt artikel 7 värdlandets processregler, påföljder och bestämmelser om överklagande tillämpas om advokaten åsidosätter de skyldigheter som åvilar honom. Beslut om disciplinära påföljder eller avslag på en ansökan om registrering eller ett beslut att återkalla en registrering skall enligt artikel 9 motiveras och kunna göras till föremål för domstolsprövning enligt bestämmelser i nationell rätt.