prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Karriärtjänster för lärare, lärares möjlighet att forskarutbilda sig, lektorer i skolan, kompetensutveckling, handledning och mentorskap är några områden där det är viktigt att bra former skapas för lärares yrkesmässiga utveckling. har tagit initiativ till att diskutera dessa frågor med representanter för lärarna och skolledarna, arbetsgivarna, och ett antal högskolor. Detta möte har resulterat i en avsiktsförklaring mellan , , , och Skolledarna om åtgärder för att stimulera läraryrkets utveckling och rekrytering. En arbetsgrupp med representanter för bl.a. parterna kommer att utarbeta konkreta förslag till handlingsvägar för de olika delarna i avsiktsförklaringen; kompetensutveckling och karriärmöjligheter i skolan, antagning och rekrytering till lärarutbildning, samarbete skola - högskola forskning samt skolan som en attraktiv arbetsplats. Arbetsgruppens arbete skall vara avslutat . En ny nationell skolledarutbildning Skolledaren utgör en nyckelperson i skolans utveckling. Genom de senaste årens decentralisering har ansvaret vidgats. I en mål- och resultatstyrd skola har rektor en viktig uppgift med ansvar för utveckling, måluppfyllelse och resultat. Skolledaruppgiften kräver en bredare kompetens än tidigare och därmed en specifik utbildning som omfattar det utökade ansvar som ingår i den nya rektorsrollen. Med anledning av förändringarna i det allmänna skolväsendet och rektors vidgade ansvarsområde föreligger behov av en skolledarutbildning som är mer omfattande än den statliga rektorsutbildning som ansvarar för. Regeringen har därför uppdragit åt lärarutbildningskommittén (97) att lämna förslag till utbildning av skolledare för det offentliga skolväsendet (dir. 1998:47). Kommittén skall lämna sina förslag . En nationell provbank byggs upp kommer att få ett nytt uppdrag att utveckla och bygga upp en provbank för kunskapsbedömning i flera ämnen och kurser både för och gymnasieskolan för att stärka möjligheterna att kvalitetssäkra såväl betyg som resultatredovisning. Provbanken skall också vara ett stöd för lärares arbete med att värdera det egna arbetet och elevernas resultat. I gymnasiepropositionen aviserar regeringen sin avsikt att göra de nationella kursproven obligatoriska i kärnämneskurserna i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den högsta karaktärsämneskursen i engelska och matematik på respektive program. Skolan öppnas mot arbetslivet Av kvalitetsskäl är det nödvändigt att den gymnasiala utbildningen går i takt med arbetslivets utveckling. Gymnasieskolan måste utvecklas i takt med arbetslivet och dess förändringar. Ett nära samarbete med arbetslivet är en förutsättning för att gymnasieskolan skall kunna ge en aktuell undervisning av tillräckligt hög kvalitet och därmed öka ungdomars anställningsbarhet. Det är därför väsentligt att en del av inlärningen sker på en arbetsplats och att arbetslivet kan vara med och påverka utbildningens innehåll. Samarbetsformerna mellan skolan och arbetslivet måste fortsätta att utvecklas och fördjupas, t.ex. genom programråd, där arbetslivets och skolans representanter möts för diskussion om utbildningens innehåll och kvalitet liksom elevernas möjlighet att få arbetsplatsförlagd utbildning. För att stimulera och utveckla samarbetet tillsätts en särskild grupp med representanter för arbetsmarknadens parter. Exempel på en ny samarbetsform är den försöksverksamhet med en ny modern lärlingsutbildning som pågår på flera skolor. Erfarenheterna från den pågående försöksverksamheten skall vägas in i den slutliga utformningen av en ny modern lärlingsutbildning, som föreslagits bli en permanent studieväg . För undervisningen i yrkesämnen innebär utvecklade samarbetsformer bl.a. att kompetensutvecklingen av lärare måste ta sin utgångspunkt i den snabba utveckling som sker i arbetslivet. Särskilt nödvändigt är det att yrkeslärarna får möjlighet till kompetensutveckling. Därför beräknas sammanlagt ca för kompetensutveckling av lärare i yrkes- ämnen. Förbättrade kunskaper i naturvetenskap, teknik och miljö skall, som anförts i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13), vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologisk hållbar utveckling. Hållbar utveckling innebär att tre dimensioner, nämligen den sociala, den ekonomiska och den ekologiska dimensionen, måste fås att samverka. Dessa dimensioner är inbördes beroende och ömsesidigt förstärkande delar av en hållbar utveckling. Den tekniska och naturvetenskapliga utvecklingen, bl.a. utvecklingen inom IT- området, präglar vår tillvaro allt mer. Människor behöver goda kunskaper inom dessa områden för att bättre kunna förstå sin omgivning och få förutsättningar att påverka utvecklingen i ett demokratiskt samhälle. Alla människor behöver ha en god allmänbildning inom naturvetenskap och teknik. Detta bör grundläggas i skolan. Regeringen har poängterat betydelsen av naturvetenskap och teknik för samhället och gjort stora satsningar för att stimulera intresset för studier i dessa ämnen i både ungdomsskolan och högskolan. Intresset har också ökat hos studerande på alla nivåer i utbildningssystemet. och bedriver ett femårigt projekt, benämnt NOT- projektet, för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Detta projekt håller på att avslutas. Regeringen framhåller i den ekonomiska vårpropositionen att undervisningen i naturvetenskap, teknik och miljö behöver fortsatta stimulansåtgärder. Intresset för den naturvetenskapligt tekniska gymnasieutbildningen skall främjas och särskilda insatser göras för att stärka flickornas intresse för naturvetenskap. Regeringen avser att genom ett nytt och bredare NOT-projekt fortsätta att utveckla detta område. Regeringen planerar vidare en omfattande satsning på kompetensutveckling av pedagogisk personal i naturvetenskap, teknik och miljö. I årets miljöproposition (prop. 1997/98:145) har regeringen understrukit utbildningens och kompetensutvecklingens betydelse i strävan mot målet att lösa de stora miljöfrågorna inom en generation. Viktiga områden är härvid ökade kunskaper i naturvetenskap och teknik. Även ett nytt NOT-projekt skall ha till syfte att öka intresset för framtida arbets- och yrkesliv inom det naturvetenskapliga och tekniska området. Ett brett arbete med attitydförändringar och kunskapsspridning bör vara en huvuduppgift. Ett sådant arbete bör omfatta olika intressegrupper i både skola och det omgivande samhället, bl.a. samverkan med forskarsamhället skolan arbetslivet. Ett samarbete bör komma till stånd med t.ex. representanter för näringsliv och kunskapsakademier. Det är viktigt att ta tillvara barns intresse och naturliga nyfikenhet redan i förskolan när det gäller naturvetenskap och teknik och se till att det förs vidare in i , bibehålls och utvecklas genom skolans olika stadier. förstärks detta intresse genom ungdomars engagemang för miljöfrågor. En viktig målgrupp i ett nytt NOT-projekt bör således vara elever i de lägre åldrarna. Begreppsbildning och barns lärande, t.ex. hur barn lär naturvetenskap, bör fokuseras. Metodfrågor i undervisningen bör ägnas stor uppmärksamhet i ett nytt NOT-projekt. Projektet bör stimulera till innovativt tänkande när det gäller undervisningen i naturvetenskap och teknik i skolan. Det är viktigt att tillgodogöra sig den samlade både nationella och internationella kunskap som finns på området. För studier i naturvetenskap och teknik i främst gymnasieskolan är matematiken en kärnfråga. För många av de ungdomar som väljer bort ämnesområdet naturvetenskap och teknik har matematiken en avgörande betydelse. Därför bör även matematiken ägnas uppmärksamhet i ett nytt NOT-projekt. De nationella resurscentra i fysik, kemi, teknik och det föreslagna centrumet i matematik, samt befintliga teknik- och naturvetenskapscentra bör ses som betydelsefulla resurser i arbetet med ett nytt NOT-projekt. Ett nytt NOT-projekt föreslås ha samma långsiktighet som det nuvarande, dvs. Regeringen avser att ge och i uppdrag att bedriva ett nytt NOT-projekt med den inriktning som givits ovan. Lärares kunskaper i naturvetenskap och teknik är en nyckelfaktor för att påverka och stimulera elevernas intresse för naturvetenskap och teknik. Lärarna måste genom lärarutbildningen få de grundläggande kunskaperna och fortlöpande hålla sina kunskaper aktuella samt utveckla metodiken och pedagogiken så att undervisningen möter elevernas behov och förväntningar. Regeringen kommer att ta initiativ till ett kompetensutvecklingsprogram upp till 20 poäng i naturvetenskap, teknik och miljö för lärare. Avsikten är att ett stort antal lärare i både förskolan, och gymnasieskolan skall omfattas av denna utbildningssatsning. För ändamålet beräknas sammanlagt ca . En gymnasieexamen införs I propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) föreslås, för att befästa och förstärka kvaliteten i gymnasieskolans utbildningar, att en nationellt reglerad gymnasieexamen införs för de elever som påbörjar sin utbildning på ett nationellt eller specialutformat program /2001. Krav för examensbevis skall vara fullständig studiegång, dels med grundläggande behörighet för högskolestudier, dels med minst betyget Godkänd i ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i de viktigaste karaktärsämnena på det studerade programmet. Under det sista gymnasieåret skall elever med godkänt resultat göra ett större självständigt examensarbete inom ett kunskapsområde som ligger i linje med målet för det program eleven studerar. kommer att få i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till nationella mål för examensarbetet samt ett utbildningsmaterial för utbildning av handledare och medbedömare. Kulturen har en viktig roll Kulturen är en viktig del av utvecklingen i skolan. Den är en potentiell utvecklingskraft för skolan. har, i en arbetsgrupp under ledning av statssekreteraren för , arbetat med kultur i skolan. Särskilda resurser för kultur i skolan har avsatts inom . Arbetsgruppens slutrapport presenterades . Det fortsatta arbetet med kultur i skolan bör följa arbetsgruppens slutsatser. Inom ramen för tiopunktsprogrammets avser regeringen att avsätta medel till insatser för att främja kulturen i skolan . Medlen skall finnas till regeringens disposition, inom verksamhetsområde, och användas för att stödja och stimulera skolutveckling med särskild inriktning på kultur i skolan. avser att, i samarbete med , tillsätta en särskild arbetsgrupp för området kultur i skolan. I skolans uppdrag ingår att eleverna får utveckla sin förmåga till kreativt skapande och få ett ökat intresse för att ta del av samhällets kulturutbud. Skolan är en viktig kulturmiljö och kulturen är således en viktig del av skolans kvalitet. På lokal nivå har förskolan och skolan det fulla ansvaret för utvecklingen av kultur i skolan. De intellektuella såväl som praktiska, sinnliga och etiska aspekterna skall uppmärksammas i verksamheterna. Förskola och skola skall t.ex. ge barn och elever möjligheter att pröva, utforska, tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. Den utveckling av samarbete mellan förskola, skola och fritidshem som pågår kan bidra till att integrera kulturen i verksamheterna och på så sätt leda till en kvalitetshöjning i skolans verksamhet. har regeringen för avsikt att avsätta medel till musik- och kulturskoleråds (SMOK) verksamhet. Ett annat område som regeringen särskilt kommer att uppmärksamma är film och andra bildmediers roll i kulturen. Det kan t.ex. gälla verksamhet med skolbio och barns och ungdomars eget filmskapande. Kultur innebär också t.ex. arkitektur, formgivning och design. De är en del av vårt kulturella arv och intresset för dessa områden måste väckas tidigt i livet. Detta har också framhållits i det handlingsprogram för arkitektur och form som regeringen antagit. Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan Informationsteknik har blivit en del av människors vardag såväl inom arbetslivet som samhället i övrigt. Skolan är en del i denna förändring som påverkar utvecklingen av undervisningen i skolan. Bland annat förändras arbetssättet i riktning mot mer elevaktivitet. Kunskapssynen förändras så att eleverna i högre grad tillägnar sig förmågan att lära nytt och använda kunskap som ett verktyg. Regeringen anser att det mot denna bakgrund finns starka skäl att öka användningen av IT i skolan. En ökad satsning på IT är en förberedelse för kommande vuxenliv, men också en viktig rättvisefråga. Barn i olika samhällsgrupper har mycket olika tillgång till informationsteknik, varför skolan har en väsentlig kompensatorisk uppgift. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) beräknat för en satsning på informationsteknik i skolan. Satsningens innehåll beskrivs i regeringens skrivelse Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan (skr. 1997/98:176) och består av flera delar: en satsning på kompetensutveckling av och en dator som arbetsverktyg för lärare, en utveckling av IT-stöd till elever med funktionshinder, e-post till samtliga elever och lärare, Internet till skolor, utveckling av det svenska och det europeiska skoldatanätet m.m. Det nationella programmet för IT i skolan avses omfatta förskoleklassen, den obligatoriska skolan samt gymnasieskolan. För att bl.a. förbereda, planera och genomföra det nationella programmet för IT i skolan har regeringen för perioden t.o.m. tillsatt en särskild delegation. Medel för verksamheten beräknas under det nya anslaget A4 Program för IT i skolan. 6.5.2 Förskolan uppdrag är att ge barn goda uppväxtvillkor och lägga grunden för ett livslångt lärande. Genom en pedagogisk gruppverksamhet som omfattar omsorg, lek och lärande kan barns utveckling stimuleras. I samarbete med föräldrarna skall förskolan verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg möjliggör också för föräldrar att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete och främjar därigenom en hög tillväxt. fick förskolan sin första läroplan. Denna fokusering på det pedagogiska innehållet i förskolan innebär att förskolan får sin rättmätiga plats i utbildningssystemet som den första viktiga grundstenen. Läroplanen innebär också att förskolans pedagogiska roll stärks och dess betydelse för barns utveckling och lärande uppvärderas. Läroplanen anger vilka krav staten ställer på förskolan och tydliggör vilka krav barn och föräldrar har rätt att ställa på verksamheten. Avgifter Kommunerna har rätt att ta ut skäliga avgifter för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (2 a kap. 10 § skollagen 1985:1100). För barn i behov av särskilt stöd i förskolan och för sexåringar i förskoleklassen skall verksamheten vara avgiftsfri . Därutöver får skäliga avgifter tas ut. Skillnaderna i barnomsorgsavgifter mellan kommunerna är mycket stora. redovisar i rapporten med barnomsorg? (1997:5) en kartläggning av avgiftsnivåerna i förskolor och fritidshem. Kartläggningen visar att det finns avgiftsskillnader på mer än . har beräknat den summa som familjerna har kvar efter det att skatt, hyra, mat, barnomsorgsavgifter och annat nödvändigt har betalats. Resultatet pekar även här på stora skillnader mellan kommunerna. För en vanlig tvåbarnsfamilj där den ene föräldern arbetar deltid kan skillnaden i konsumtionsutrymme sedan allt är betalt uppgå till . En ensamstående heltidsarbetande tvåbarnsförälder med bruttoinkomst på har en konsumtionsnivå under socialbidragsnormen i av kommunerna sedan barnomsorgsavgiften är betald. Av de ensamstående typfamiljerna i studie är det endast den högavlönade som får pengarna att räcka. I vissa kommuner är marginalerna mycket små även för denna familj. Inkomstrelaterade och tidsrelaterade barnomsorgsavgifter innebär att marginaleffekterna kan bli stora när familjens arbetsinkomster och/eller arbetstider ökar. En genomgående tendens är att ensamstående föräldrar får behålla en mindre andel av inkomstökningen än sammanboende föräldrar. Det är en följd av att avgifterna ökar och bostadsbidraget trappas av. I vissa fall kan marginaleffekterna bli . Barnomorg vid arbetslöshet Enligt skollagen skall kommunen tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för alla barn i åldern 1 i den omfattning som behövs med hänsyn taget till föräldrarnas förvärvsarbete, studier eller barnens egna behov. Kommunernas regelsystem för barnomsorg vid arbetslöshet skiljer sig kraftigt. I drygt hälften av landets kommuner får förskolebarn behålla sin plats om någon av föräldrarna blir arbetslös. I av kommunerna mister däremot ett förskolebarn sin plats när en förälder blir arbetslös. För barn till arbetslösa som inte har någon barnomsorgsplats erbjuder av kommunerna plats. (Ur , Utan oskäligt dröjsmål?) Behovet av barnomsorgsplatser är i det närmaste täckt för de förvärvsarbetande och studerandes barn. av dessa har plats och för övriga efterfrågar föräldrarna inte heller någon plats. Omkring hälften av de arbetslösas barn har barnomsorgsplats. Plats efterfrågas dock för av barnen till arbetslösa föräldrar . (Ur , Med eller utan barnomsorg.) De allra flesta barn i förskoleåldern som står utanför barnomsorgen är hemma med en föräldraledig förälder. I den näst största gruppen finns barn vars föräldrar är arbetslösa. Därefter kommer i antal de barn som har förvärvsarbetande föräldrar som inte utnyttjar barnomsorg. Den minsta gruppen barn har en hemarbetande förälder som varken är föräldraledig, förvärvsarbetande/studerande eller arbetslös. (Ur Barnomsorgsundersökningen .) Regeringens bedömning I den proposition som låg till grund för införandet av en läroplan för förskolan (prop. 1997/98:93) togs bl.a. frågan om avgifterna inom barnomsorgen upp. Regeringen ansåg att det fanns anledning att uppmärksamma avgifterna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen mot bakgrund av den utveckling som inneburit. Av särskilt intresse var att analysera avgifternas betydelse för utnyttjandet av förskolan samt hur avgifternas koppling till barnens närvarotider påverkar den pedagogiska verksamheten. Barnomsorgsavgifterna har också andra viktiga aspekter familjeekonomiska, fördelningspolitiska, arbetsmarknadsmässiga och samhällsekonomiska. En annan fråga som togs upp i samma proposition rörde förskola för barn till arbetslösa föräldrar. Regeringen såg med oro på att barn till arbetslösa utestängs från förskolan och såg också allvarligt på att vissa grupper av barn, för vilka förskolan skulle kunna vara ett stort stöd, riskerar att inte alls få del av den. Det kan gälla barn med invandrarbakgrund och barn i socialt utsatta områden med hög arbetslöshet, vilket innebär en risk för ökad segregering. Regeringen framförde i propositionen att förskolan borde kunna erbjudas alla barn, men att det för att bibehålla en god kvalitet krävdes ökade resurser att införa en allmän förskola. Allt eftersom barnomsorgen byggts ut till att omfatta en större andel av alla barn, har frågan om barnen som av olika skäl står utanför barnomsorgen fått ökande betydelse. Faktorer som kommunernas regelsystem vid arbetslöshet eller höga barnomsorgsavgifter kan vara orsaker till att barnen i vissa delar av storstadsområdena har tillgång till förskolan i betydligt mindre utsträckning än i landet i övrigt. Förskolan har betydelse för alla barns utveckling och lärande, men störst betydelse har den för barn som på olika sätt är utsatta. Därför är det viktigt att dessa barn får del av förskolan. Det gäller också för barn vars föräldrar är arbetslösa. För dessa barns behov av trygghet och kontinuitet spelar barnomsorgen en viktig roll, liksom för föräldrarnas möjligheter att söka ett nytt arbete. Regeringen anser att det är orimligt att arbetslöshet i familjen i nära hälften av landets kommuner innebär att barnet mister platsen i barnomsorgen. Det är föräldrarna som har det yttersta ansvaret för sina barn och som väljer hur de vill att barnen skall ha sin omsorg ordnad. Det är samhällets uppgift att erbjuda barnomsorg av hög kvalitet som är till för alla barn. Därför är det viktigt att avgifterna inte hindrar några barn från att delta i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Barnomsorgen gör det möjligt för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med föräldraskap och är därför ett viktig förutsättning för jämställdheten. Föräldraförsäkringens införande samt utbyggnaden av barnomsorgen blev två viktiga grundförutsättningar för en stor och långvarig ökning av kvinnors förvärvsarbete. Den kvinnliga förvärvsgraden ökade och 80-talet och var som högst , då av alla kvinnor med barn förvärvsarbetade. ökade barnafödandet dramatiskt. föddes det största antalet barn i 124 000 barn. har barnafödandet minskat kraftigt som arbetslösheten ökat. Analyser har gjorts som visar på samband mellan låg sysselsättning, låg inkomst och låg nativitet. Det är osäkert vilka faktorer som påverkar barnafödandet . Klart är dock att barnfamiljerna är den grupp som mest fått kännas vid den försämrade samhällsekonomin . Regeringen anser att det, sedan nivåerna återställts i barnbidraget, föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen, krävs ytterligare åtgärder för att förbättra barnfamiljernas ekonomiska utrymme. eftersträvar regeringen att, när det parlamentariska läget så medger, införa en maxtaxa för barnomsorgen så att barnomsorgsavgifterna sänks. 6.5.3 Storstadssatsningen Enligt regeringens bedömning i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) bör medel bl.a. fördelas till särskilda insatser inom utbildningsområdet för barn och ungdom samt vuxna. Regeringen föreslår att för ändamålet sammanlagt per helår anvisas med början under ett nytt ramanslag benämnt A5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna. Förskola i socialt utsatta stadsdelar Regeringen föreslår att per helår med början skall fördelas till ett antal kommuner för att underlätta för dessa att erbjuda förskola till barn i storstädernas utsatta bostadsområden. Syftet är att förbättra barns integrationsmöjligheter i samhället. Den sociala miljön och den pedagogiska stimulans som barn möter under barndomsåren påverkar deras förutsättningar för utveckling och lärande. Flera studier visar att barn som tidigt gått i förskola klarar sig bättre i skolan än andra barn. Förskolans pedagogiska roll har ytterligare förstärkts genom den läroplan för förskolan som gäller fr.o.m. . Betydligt färre barn får del av den reguljära barnomsorgen i storstädernas utsatta områden, jämfört med landet i övrigt. För att barn i dessa områden skall få tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i sin språkutveckling bör förskola erbjudas minst till barn . Språket har en framskjuten plats i förskolan. Språket lägger grunden för gemenskap mellan människor och ökar möjligheterna till delaktighet och inflytande och därför har också kunskaper i det svenska språket stor betydelse för barns möjligheter att kommunicera och delta i gemenskap med andra. I förskolorna i de utsatta områdena bör därför stor vikt läggas vid en medveten satsning på det svenska språket. Förskolan skall också bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att bibehålla och utveckla sitt modersmål. Språkutveckling i skolan Regeringen föreslår att per helår anvisas med början för särskilda insatser för språkutveckling i skolan i utsatta storstadsområden. Att i tal och skrift kunna använda det svenska språket är en förutsättning för att aktivt kunna delta i samhällslivet. Det är därför en viktig uppgift för skolan att skapa goda möjligheter för språkutveckling även hos elever med ett annat modersmål än svenska. Skolans undervisning måste ge eleverna goda möjligheter att använda språket i olika situationer under hela skoldagen och skoltiden. Språkutveckling, kunskapsutveck- ling och identitetsutveckling går hand i hand. I invandrartäta områden med få elever med svenska som modersmål skapas en språkmiljö i och utanför skolan som försvårar språkinlärningen och ger för få tillfällen att använda det svenska språket.