prop · GM031D2 · 1999-01-01 00:00:00 — Inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling beräknas nu anslagen till en lägre nivå än i den ekonomiska vårpropositionen, främst till följd av en övergång till ett bemyndigandesystem avseende regionalpolitiska åtgärder. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer beräknas lägre utgifter för bl.a. väginvesteringar och ersättningar till . Inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar beräknas nu en lägre anslagsnivå än i den ekonomiska vårpropositionen, särskilt för . Utgifterna beräknas emellertid inte minska i samma omfattning utan i stället bedöms en större andel av befintligt anslagssparande förbrukas. Utgifterna inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökar till följd av den extra satsning som aviseras i denna proposition. Bedömningen av utgifterna under posten minskning av anslagsbehållningar har höjts med respektive år i förhållande till den ekonomiska vårpropositionen. Detta bedöms kunna rymma den högre förbrukning av sparade medel som kan förväntas inom exempelvis utgiftsområde 23. Tabell 6.1 Utgiftstak och takbegränsade utgifter Tusental kronor 1999, 2000 - 2001 samt differenser mot den ekonomiska vårpropositionen 1999 2000 2001 1999 2000 2001 UO 1 4 179 704 4 263 4 554 17 47 6 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 705 333 1 484 1 581 -354 -524 -429 UO 3 och uppbörd 5 810 859 5 838 5 925 25 -26 -98 UO 4 Rättsväsendet 21 919 269 22 175 22 567 308 -34 -320 UO 5 och internationell samverkan 2 871 318 2 895 2 931 -78 -52 -72 UO 6 Totalförsvar1 44 107 565 45 441 45 227 -160 -241 -487 UO 7 Internationellt bistånd 11 899 604 12 889 13 869 -103 -131 3 UO 8 Invandrare och flyktingar 4 324 184 4 234 4 454 -65 6 -13 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg1 24 012 459 24 471 24 765 -314 -1 440 -1 633 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp1 80 503 205 81 096 83 300 36 754 36 319 37 875 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom1 34 315 009 33 753 33 477 -28 393 -29 486 -30 359 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn1 39 896 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet1 33 789 000 26 484 24 063 2 640 1 953 2 367 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv1 48 274 400 48 881 47 407 -249 -38 99 UO 15 Studiestöd1 22 447 075 23 741 25 354 584 790 934 UO 16 Utbildning och universitetsforskning1 29 -214 -52 -331 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid1 7 452 147 7 597 7 722 -47 -43 -59 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 20 463 080 17 300 13 702 962 657 107 UO 19 Regional utjämning och utveckling 2 742 897 2 675 3 337 -758 -479 -14 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1 548 899 1 464 1 592 263 175 282 UO 21 Energi 1 681 490 1 440 1 715 -150 -152 147 UO 22 Kommunikationer 25 501 314 26 599 25 589 -543 -53 -1 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar1 11 973 865 13 154 13 168 -1 109 -11 -23 UO 24 Näringsliv 2 897 947 2 837 2 966 28 -15 71 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 103 564 700 105 087 107 267 -553 -127 1 873 UO 26 Statsskuldsräntor m.m.1 84 560 000 77 000 72 180 -10 429 -4 567 -987 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21 908 000 21 356 22 101 258 -655 -765 Minskning av anslagsbehållningar 5 000 000 4 000 3 000 2 000 2 000 2 000 Summa 698 380 115 691 141 691 302 5 435 10 900 19 507 Summa exkl. statsskuldsräntor 613 820 115 614 141 619 122 15 864 15 467 20 494 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 135 849 000 140 414 146 433 4 879 2 823 2 533 Takbegränsade utgifter 749 669 115 754 555 765 555 20 743 18 290 23 027 Budgeteringsmarginal2 3 330 885 6 445 20 445 -1 743 710 -4 027 Utgiftstak2 753 000 000 761 000 786 000 19 000 19 000 19 000 1 Utgiftsområdets ram påverkas av ålderspensionsreformen. 2 Differenser gentemot beslut, dvs. hänsyn har tagits till sänkning av utgiftstaket. 6.1.2 Budgeteringsmarginalen Budgeteringsmarginalen beräknas nu vara lägre än vad som beräknades i den ekonomiska vårpropositionen, där marginalen beräknades till . I riksdagsbehandlingen av vårpropositionen sänktes utgiftstaket med vilket innebar att budgeteringsmarginalen minskade till . Förslaget i denna proposition innebär att budgeteringsmarginalen nu beräknas bli , dvs. Enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas. Regeringen kommer att noga följa utgifternas utveckling och, om det bedöms som nödvändigt, vidta de åtgärder som krävs för att förhindra ett överskridande av utgiftstaket. 6.2 Beskrivning av utgiftsområden m.m. I följande avsnitt redovisas regeringens sammanfattande bedömning av utgiftsområdena. I tabellform redovisas utfallet för , anvisade medel för (inklusive beslut på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen), beräknat utfall för , förslag till ram för samt beräkningar . Utfallsprognoserna för avviker i vissa fall från anvisade medel på statsbudget. Detta beror bland annat på att anslagssparanden och reservationer tas i anspråk samt på förändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Väsentliga avvikelser kommenteras i avsnitt 7.2.2. För varje utgiftsområde redovisas de viktigaste målen liksom prioriterade verksamheter och eventuella omprioriteringar av medel. Vidare redovisas pensionsreformens effekter på förslagen till ramar under berörda utgiftsområden. Utgiftsområde 1 Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 3 910 3 977 4 380 4 180 4 263 4 554 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dess myndigheter, regeringen m.m., centrala myndigheter samt mediefrågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till regeringen m.m., till och dess myndigheter samt till mediefrågor. Några övergripande mål för utgiftsområdet har inte beslutats på grund av att verksamheterna är så olikartade. Ett viktigt mål inom verksamhetsområdet mediefrågor är att staten skall stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter, garantera massmediernas oberoende samt säkerställa tillgängligheten till massmedierna. I syfte att stärka regeringens ledning och styrning av statsförvaltningen, öka kvaliteten i beredning av regeringsärenden samt för att förbereda och genomföra det svenska ordförandeskapet i EU m.m. tillfördes utgiftsområdet efter förslag ekonomiska vårproposition för , för och för . Övriga ökningar av ramen för utgiftsområdet åren 1999 2001 hänförs huvudsakligen till en teknisk justering av finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området (ca ) samt en ökning av anslag (ca ). Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 2 504 2 Utgiftsområdet omfattar ett antal myndigheter, bl.a. , , Statskontoret, Statistiska cenralbyrån, , , , , och . Vidare ingår kostnader för statsskuldens upplåning och låneförvaltning, vissa särskilda finansierings- och garantiåtaganden samt revisorer. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till centrala myndigheter och nämnder, till tidsbegränsade åtgärder samt till revisorer. Viktiga mål för utgiftsområdet är att statsförvaltningen skall bedrivas effektivt och i det allmännas intresse. Statsfinanserna och statens egendom skall förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Officiell statistik och annan statlig statistik skall vara av god kvalitet. Myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. Det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. Statens skuld, med undantag från den skuld som förvaltas av affärsverken, skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som riskerna i förvaltningen beaktas. Minskningen av ramen för utgiftsområdet hänförs huvudsakligen till att regeringen i denna proposition föreslår ett minskat anslag för kostnader för upplåning och låneförvaltning, ett minskat anslag för åtgärder för att stärka det finansiella systemet samt ett minskat anslag för avgiften för Stads-hypotekskassans grundfond. Utgiftsområdet har tillförts resurser för ett nytt anslag för kapitalökning i Nordiska investeringsbanken. Som en följd av det nya pensionssystemet har inrättats . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 3 och Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 5 735 5 672 5 979 5 811 5 838 5 925 Utgiftsområdet omfattar och skattemyndigheterna (skatteförvaltningen) samt . uppgår anvisade medel enligt statsbudget till varav 4,6 miljarder till skatteförvaltningen. Ett gemensamt mål för myndigheterna inom utgiftsområdet är att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt. har vidare till uppgift att bl.a. kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor efterlevs. ansvarar också för folkbokföring och fastighetstaxering. En prioriterad uppgift för skatteförvaltningen skall vara att effektivisera verksamheten genom bl.a. förbättring av IT-stödet, ändrat arbetssätt och kompetensutveckling. Träffsäkerheten i urvalet och kvaliteten i kontrollen skall utvecklas. Helhetssynen på kontroll och service genom hela beskattningsförfarandet, inklusive indrivningsarbetet, skall stärkas. Arbetet med att inrätta skattebrottsenheter skall slutföras så att de är i drift vid utgången av . Vad gäller skall narkotikakontrollen ges fortsatt högsta prioritet. Vidare skall kontrollinsatserna mot illegal införsel av sprit och tobak ges hög prioritet. Regeringen lägger i övrigt stor vikt vid det omfattande omstruktureringsarbetet vilket bl.a. innefattar en ny organisationsstruktur samt övrigt förändringsarbete för att få en bättre kvalitet i arbetet och en effektivare verksamhet. Likaså är arbetet med förenklingar av regler och procedurer angeläget. Regeringen föreslår att tillförs för punktskattekontroll . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 21 160 21 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, de allmänna advokatbyråerna, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav polisväsendet svarar för och kriminalvården för . Målet för rättsväsendet är att tillförsäkra den enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Moderniseringen av rättsväsendet skall fortsätta och brottsoffrens ställning skall stärkas. Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet skall prioriteras. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova gränsöverskridande brottsligheten, den s.k. mc- relaterade brottsligheten, brott med rasistiska inslag, våld mot kvinnor och övergrepp mot barn. Det brottsförebyggande arbetet skall fortsatt utvecklas. Vardagsbrottsligheten skall förebyggas och bekämpas, främst genom en utbyggd närpolisverksamhet. Storstädernas problem skall mötas med särskilda insatser. Regeringen föreslår att utgiftsområdet tillförs , samt . Därutöver föreslås att polisorganisationen tillförs ett engångsbelopp på för för att möta särskilda behov i storstäderna. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 2 476 2 811 2 767 2 871 2 895 2 931 Utgiftsområdet omfattar förvaltningskostnader för och de 102 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor som bland annat omfattar strategisk exportkontroll och europainformation. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till utrikesförvaltningen, till bidrag till internationella organisationer och till övrig verksamhet. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa intressen i förbindelse med andra länder. Bland de prioriterade verksamheterna för finns ett utvidgat regionalt samarbete kring , EU-samarbete och FN. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 6 Totalförsvar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 40 978 41 344 43 019 44 108 45 441 45 227 Utgiftsområdet omfattar totalförsvarsverksamhet, militärt försvar och civilt försvar. I utgiftsområdet ingår även den verksamhet som bedrivs av och av . uppgår anvisade medel till , varav till det militära försvaret, till det civila försvaret och till övrig verksamhet. Till grund för den verksamhet som skall bedrivas inom totalförsvaret ligger totalförsvarsbeslut (prop 1996/97:FöU4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36). För militärt försvar gäller även de åtgärder som beslutat för att bringa Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet i balans (prop. 1997/98:84, bet. 1997/98:FöU11, rskr. 1997/98:268). Den fortsatta inriktningen av verksamheten inom utgiftsområdet påverkas av ställningstaganden i samband med den säkerhetspolitiska kontrollstationen . Regeringen har vid beräkningen av ramen för utgiftsområdet för åren 1999 2001 utgått från att vissa ytterligare förändringar görs inom området, bl.a. att anslaget Ersättning för kroppsskador överförs till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med , och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 12 139 11 434 11 521 11 900 12 889 13 869 Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med och samarbete med länder i . uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till utvecklingssamarbete med och till samarbete med länder i . Det överordnade målet för internationella utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. har lagt fast sex biståndspolitiska mål: resurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomisk och social utjämning, demokratisk samhällsutveckling, en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Samarbetet med central- och Målen för samarbetet med är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratins kultur, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Härtill har regeringen beslutat att allt samarbete skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. För samarbetet med har beslutat om ett nytt treårigt samarbetsprogram för omfattande . Regeringen föreslår nu en något ändrad tidsprofil för anslagstilldelningen för programmet varför utgiftsområdet minskar med för att öka med jämfört med regeringens ekonomiska vårproposition. Förändringen möjliggörs av att det inom samarbetsprogrammet finns stora reservationer. Utvecklingssamarbete med Regeringen föreslår också en ökning av biståndsramen med för vilket innebär att biståndsramen motsvarar av bruttonationalinkomsten (BNI). I enlighet med regeringens vårproposition ökas biståndsramen år av BNI och ökas den ytterligare till att motsvara av BNI. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 3 583 3 864 4 315 4 324 4 234 4 454 Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor om flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Utgiftsområdet omfattar även integrationspolitik med frågor om invandrares introduktion i , insatser i utsatta bostadsområden, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för flyktingmottagande. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav 1,8 miljarder till migrationspolitiken och 2,1 miljarder till integrationspolitiken. Migrationspolitikens mål är att i en värld präglad av ökad öppenhet, samverkan och utbyte på alla områden verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, att värna asylrätten och att upprätthålla den reglerade invandringen. Detta skall ske på ett sätt som svarar mot kraven på öppenhet och utbyte samt präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Integrationspolitikens mål är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall kunna vara delaktiga i och medansvariga för. Ytterligare mål är att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare. Inom migrationspolitiken prioriteras ansträngningar att förkorta vistelsetiderna för asylsökande, åtgärder för att främja frivillig återvandring och satsningar för att förbättra situationen för de utlänningar som tvingas lämna landet efter ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Inom integrationspolitiken prioriteras satsningar för att bryta den etniska segregationen och motverka etnisk diskriminering på arbetsmarknaden. Prognoser och uppföljningar skall förbättras inom utgiftsområdet. De stora utgifterna inom utgiftsområdet avser mottagande av asylsökande och statlig ersättning till kommunerna för flyktingar och vissa andra invandrare. har en ökning av antalet asylsökande främst från f.d. och kunnat noteras. har vägrat låta sina egna medborgare återvända hem. Fler flyktingar och anhöriga än förväntat har fått uppehållstillstånd och tagits emot i kommunerna. Kostnaderna för flyktingmottagandet har därmed blivit större än beräknat. Denna utveckling väntas fortgå och kulminera . I årets ekonomiska vårpropositionen föreslogs en treårig framtidssatsning för att skapa ett för alla. I propositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) har regeringen föreslagit att huvuddelen av det resurstillskott som tillförs framtidsområdet Ett för alla bör användas för insatser i utsatta bostadsområden i storstadsregionerna. Stat och kommun bör teckna lokala utvecklingsavtal för de mest utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. En särskild storstadsdelegation skall tillsättas och få till uppgift att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken. De lokala utvecklingsavtalen skall tas fram i dialog med de berörda invånarna och andra aktörer i de aktuella bostadsområdena. En sådan demokratisk process tar tid och någon verksamhet kan inte påbörjas . Därför föreslår regeringen att framtidssatsningen förskjuts med och att den i stället utsträcks . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 24 218 22 754 23 087 24 012 24 471 24 765 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälso- och sjukvård, social omsorg samt stöd till sektorsforskning. Statens utgifter utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. De största utgiftsposterna inom utgiftsområdet utgörs av bidrag för läkemedelsförmånen, kostnader för statlig assistansersättning samt tandvårdsstödet. Vidare ingår utgifter för flertalet myndigheter under , bidrag till organisationer samt olika slag av stimulans- och utvecklingsbidrag inom det sociala området. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca avser hälso- och sjukvård och avser social omsorg. Målen för utgiftsområdet är att trygga en god hälsa och goda levnadsvillkor, att se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kvalitet och effektiv resursanvändning och tillgodoser den enskilde individens behov av vård, omsorg, stöd och service. Regeringen föreslår att utgiftsområdet tillförs i enlighet med beslut om ett reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112, bet. 1997/98:SoU25, rskr. 1997/98:289). Vidare föreslås att tillförs 2001 för åtgärder inom äldrepolitikområdet. Efter förslag på tilläggsbudget 1 ekonomiska vårproposition införs ett tillfälligt bidrag för äldrebostäder m.m. uppgående till totalt , varav avser . föreslås en tillfällig förstärkning av anslaget Bilstöd till handikappade med . De hemlösas situation uppmärksammas. Ett treårigt projekt om föreslås för att underlätta för hemlösa att skaffa sig bostad. Anslaget Bidrag för läkemedelsförmånen föreslås budgeteras med nominellt oförändrat belopp för i avvaktan på en överenskommelse mellan staten och landstingen. Förslaget till ram innefattar därutöver ett antal mindre förändringar med anledning av propositionen Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnens rättigheter i (prop. 1997/98:182) samt propositionerna Vissa reformer av påföljdsystemet (prop. 1997/98:96, bet. 1997/98: JuU21, rskr. 1997/98:275) och Kvinnofrid (prop. 1997/98:55, bet. 1997/98:JuU13, rskr. 1997/98:250). Förslagen innebär en nettoökning av utgiftområdesramen med och påverkar även ramarna för utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt 25 Allmänna bidrag till kommuner. Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med , och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 35 591 37 192 38 686 80 503 81 096 83 300 Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa samt kostnader för socialförsäkringsadministrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Förmåner som lämnas vid ohälsa ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet folkpension och pensionstillskott i form förtidspension samt handikappersättning. ingår utgifterna för ATP i form av förtidspension, arbetsskadeersättningar, kostnader för sysselsättning av vissa förtidspensionärer samt ersättning för kroppsskador. Vidare redovisas under särskilda anslag kostnaden för ålderspensionsavgifter beräknade på pensionsgrundade belopp avseende förtidspension och arbetsskadeersättningar m.m. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till varav avser socialförsäkringens administration. Utgifterna för Allmän tilläggspension (ATP) i form av förtidspension samt utgifterna för arbetsskadeförsäkringen redovisas vid sidan av statsbudgeten . Anslaget Ersättning vid kroppskador redovisas under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Målen för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet för sjuka och funktionshindrade samt att socialförsäkringens administration garanterar effektivitet, rättssäkerhet och kompetens vid ärendehandläggning. I regeringens förslag till ram ingår förslaget om uppräkning av det reducerade basbeloppet till vilket påverkar utgifterna 1999 och framåt. Genom omföring av medel från anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. finansieras de ekonomiska vårproposition aviserade särskilda sysselsättningsinsatser för vissa förtidspensionärer under utgiftsområdet. Socialförsäkringens administration föreslås förstärkas genom att under anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. tillfälligt får disponeras för administrationskostnader. För att underlätta genomförandet av det reformerade ålderspensionssystemet förstärks socialförsäkringens administration avseende kompetensutveckling och informationsinsatser genom att medel tillförs främst från AP-fonden. För att utveckla forskningen inom socialförsäkringen omförs medel inom utgiftsområdet till .