prop · GM031D20 · 1999-01-01 00:00:00 — Periodiseringen innebär att räntorna sprids ut över lånets löptid. Störst effekt får detta för nollkupongobligationer. För dessa utbetalas ingen ränta förrän på förfallodagen, medan det enligt upplupenprincipen genereras ränta . Vidare görs justeringar för över- och underkurser som uppstår vid emissionerna. I stället för att redovisa dem som inkomst- respektive utgiftsräntor vid upplåningstillfällena, fördelas de ut över respektive låns återstående löptid. Varje lån kommer härmed att under hela sin livstid belasta räntekostnaderna med den marknadsränta de har emitterats till, eftersom nettot av ett låns kupongränta och periodiserade över- eller underkurs sammanfaller med marknadsräntan vid emissionen. Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från emissionerna, vilket också är de ränteutgifter som påverkar det finansiella sparandet, är statsskulden behäftad med utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån samt realiserade valutakursdifferenser. Dessa två kategorier av räntor har inte periodiserats, på grund av att de faktiska beloppen blir kända först på förfallodagen. Man kan emellertid inte helt bortse från dessa räntor, då de, som nämns under avsnitt 3.1, påverkar lånebehovet. Precis som i den utgiftsmässiga redovisningen tas i de periodiserade ränteutgifterna enbart hänsyn till realiserade effekter. Orealiserade omvärderingar av skulden med avseende på ändringar i marknadsräntor och växelkurser tas inte upp som kostnader för statsskulden. Tabell 3.3 Periodiserade ränteutgifter på statsskulden Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Summa räntor enligt tabell 3.2 64,5 Justering kursdifferenser vid emission -0,3 2,0 Justering noll- kupongräntor 2,3 Summa kostnads- justering 4,4 Summa beräknade räntekostnader De periodiserade räntorna blir högre än de utgiftsmässiga. Periodiseringen av över- och underkurser vid emission bidrar till att de kostnadsmässiga räntorna blir högre, beroende på att det för perioden på nettobasis prognostiseras realiserade överkurser vilka genom periodoseringen sprids ut över en längre tidsperiod. Redovisning av nollkupongräntor på upplupen basis ökar de periodiserade räntorna relativt de utgiftsmässiga, då merparten av nollkuponglånen har relativt lång löptid med förfall först efter periodens utgång. 6.5 Känslighetsanalys En ränteförändring med en procentenhet för återstoden av 1998 skulle öka eller minska ränteutgifterna med ca . Om den svenska marknadsräntan skulle stiga eller sjunka med en procentenhet jämfört med beräkningsantagandena, så skulle ränteutgifterna stiga respektive sjunka med nära 1999. och 2001 skulle effekten på ränteutgifterna bli . Känsligheten för ränteförändringar minskar i takt med minskade lånebehov och lägre statsskuld. En förändring av utländska räntor med en procentenhet skulle öka eller minska ränteutgifterna med . En förändring av kronkursen med en procent 1998, beroende på hur olika valutor rör sig mot varandra, genererar ökade respektive minskade valutakursdifferenser med upp till ca . En förstärkning respektive försvagning av kronkursen med en procent skulle minska respektive öka utgifterna för realiserade valutakursdifferenser med ca 0,5 miljarder . Detta gäller en generell förändring av kronkursen, i de fall kronan rör sig åt olika håll gentemot olika valutor kan enprocentiga förändringar implicera betydligt större ökningar eller minskningar av de realiserade valutadifferenserna. En förbättring av lånebehovet med 10 miljarder ett enskilt år skulle öka ränteutgifterna med ca 0,5 miljarder det året som förbättringen inträffar (till följd av att statsobligationsupplåningen beräknas ske till överkurser, vilka ackumulerat blir lägre då mindre volymer upplånas), och därefter minska ränteutgifterna med ca . Ökat upplåningsbehov med 10 miljarder skulle ge motsatt effekt. B1 Oförutsedda utgifter Tabell 4.1Anslagsutveckling Tusental kronor 10 000 1999 Förslag 10 000 2000 Beräknat 10 000 2001 Beräknat 10 000 7.1 Omfattning Ett särskilt anslag finns uppställt på statsbudgeten för att vid behov kunna användas för att täcka oförutsedda utgifter. Anslaget för innevarande budgetår uppgår till . Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. 7.2 Ianspråktagande av anslaget 1997 och utbetalades från detta anslag. uppdrog regeringen åt att ombesörja bevakning av platsen för förlisning. Regeringen beslutade att kostnaden på för /96 skulle belasta anslaget. Kostnaden kom emellertid av bokförings-tekniska skäl inte att belasta anslaget. Regeringen beslutade därför om att anslaget skulle belastas med till följd av nämnda händelse. Den andra större utbetalning på avsåg ersättning för särskilda kostnader i samband med tunnelbygget genom . har utbetalats från detta anslag, varav avser ersättningar för särskilda kostnader och tillsynsinsatser med anledning av tunnelbygget genom . 7.3 Regeringens överväganden Enligt regeringens bedömning behövs ett anslag för oförutsedda utgifter även fortsättningsvis. Anslaget bör få disponeras för utgifter som är av så brådskande art att ärendet inte hinner underställas och att utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra medel som står till regeringens förfogande. Under en lång följd av år har även medgett att anslaget får användas för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Regeringen har sålunda från detta anslag fått betala ut t.ex. belopp som staten genom lagakraftvunnen dom ålagts att betala, belopp som staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelse har åtagit sig att ersätta samt skador inom landet som uppkommit genom tidigare krigsförhållanden (se prop. 1997/98:1, utgiftsområde 26, s. 13 f). Regeringen bör även fortsättningsvis få betala ut ersättning för skador av sådan natur. Anslaget får inte användas för att tillgodose behov som omtalas i 9 kap. 3 § tredje stycket regeringsformen, dvs. behov av medel för rikets försvar under krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Det ankommer på regeringen att i efterhand anmäla till vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Anslagets karaktär medger inte någon närmare bedömning av omfattningen av oförutsedda utgifter. Regeringen föreslår att medel för oförutsedda utgifter skall anvisas på ett ramanslag och att anslagsbeloppet skall vara 8 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning C1 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Tabell 5.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 95 000 1999 Förslag 100 000 2000 Beräknat 100 000 2001 Beräknat 100 000 8.1 Omfattning Anslaget innefattar provisionskostnader relaterade till valutaupplåningen. Merparten av provisionskostnaderna utgörs av försäljningsprovisioner till de banker som agerar som mellanhänder vid försäljningen av kontorets lån. Dessa s k underwriters som består av en eller flera banker, köper lånet av och säljer det sedan vidare till investerarna. De tar därmed på sig en risk som de kompenseras för genom provisioner. I provisionskostnaderna ingår också utgifter för provisioner i samband med inlösen av lån, förvaltningsprovisioner till tre externa förvaltare som vardera förvaltar en liten andel av valuta- skulden samt kreditavgifter. För prognostiseras provisionskostnader för valutaupplåningen på sammanlagt . Mot bakgrund av antagande om en fortsatt nettoamortering av valutaskulden har prognosen reviderats ned jämfört med tidigare prognoser. Regeringen anser att den bör bemyndigas att överskrida ramanslaget provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning om det är nödvändigt för att kunna fullgöra statens betalningsåtaganden. Regeringen avser att redovisa i vilken utsträckning den har utnyttjat bemyndigandet. har regeringen inte behövt utnyttja motsvarande bemyndigande. Avgiften till Europeiska gemenskapen Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 Förslag till riksdagsbeslut 37 2 Inledning 39 3 Redovisning av EU-budgetens utfall 41 4 Mål för utgiftsområdet 43 5 Bemyndigande 13 6 Anslag 15 A1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget 15 9 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyn- diganden (avsnitt 5), 2. för anvisar anslaget under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp A1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget ramanslag 21 908 000 Summa för utgiftsområdet Europeiska unionen disponerar en budget för fi- nansiella åtaganden på unionsnivå. Denna upprättas med stöd av artikel 199 i fördraget om Europeiska unionen. Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsländerna, fastställs i fördragets artikel 201 och i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom). Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. Utgifterna för avser betalningar under budgetåret till Europeiska kommissionen avseende EU- budgeten inklusive eventuella korrigeringar avseende . Avgiften kan förändras till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU- budgeten , tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå, valutakursändringar samt andra korrigeringar av avgiften. EU-budgeten fastställs i euro, men betalning av avgiften sker i kronor. Betalningen av vissa delar av avgiften grundas på en betalningsbegäran från kommissionen beräknad utifrån budget och omräknad till kronor. Den kurs som därvid används är inte densamma som den som används vid omräkningen av det svenska budgeteringsunderlaget från kronor till euro vid beredningen av EU-budgeten. Avgiften består av komponenterna tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift, avgift beräknad på bruttonationalinkomsten samt avgift för att täcka budgetreduktion. erhåller enligt rådsbeslutet om egna medel en budgetreduktion, vilken finansieras av övriga medlemsländer. Den återbetalning till av en viss del av avgiften, vilken enligt anslutningsfördraget gjorts till och med , har upphört. betalar full avgift till EU-budgeten. Avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades ekonomiska vårproposition. Beräkningen utgår från kommissionens budgetförslag, vilket är under behandling av rådet och parlamentet. Förändringarna i förhållande till bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen föranleds dels av justeringar av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst samt växelkurs, dels av en justering av uttagsandelarna med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag . För betalningar avseende 1999 har kursen /euro använts. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde Utgift 1997 Anvisat 1998 Utgiftsprognos 1998 Förslag 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget 21 908 21 356 22 101 Tullavgift 2 861 2 934 2 974 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 286 362 405 Mervärdesskattebaserad avgift 10 298 8 093 9 033 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten 6 736 8 256 8 743 Totalt för utgiftsområde 27 20 181 19 645 21 155 21 908 21 356 22 101 11 Redovisning av EU-budgetens utfall EU-budgeten omfattar framför allt unionens utgifter inom ramen för den första pelaren, men även utgifter inom de övriga pelarna kan i viss utsträckning täckas inom budgeten. EU- budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, på unionsnivå benämnda betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden. Kommissionen lämnar, i enlighet med budgetförordningen av , en årsredovisning, Ekonomisk rapport . uppgick inkomsterna till 80 548 miljoner ecu netto, varav 76 406 miljoner ecu egna medel, 3 270 miljoner ecu avsåg disponibla överskott och 872 miljoner ecu övriga inkomster (varav 57 miljoner ecu avsåg EFTA:s deltagande i programsamarbetet). Utgifterna täckta av betalningsbemyndiganden uppgick enligt årsredovisningen till 80 003 miljoner ecu netto, vilket med kursen /ecu (den kurs som används i redovisningen) motsvarar . redovisades en kursvinst om 95 miljoner ecu. Redovisat underskridande uppgick till 962 miljoner ecu (varav 4 miljoner ecu avser EFTA). Motsvarande siffra uppgick till 4 388 miljoner ecu. Underskridandet har alltså minskat avsevärt, framförallt p.g.a. att tidigare överbudgeteringar av vissa anslag har korrigerats. Totalt ianspråktagna åtagandebemyndiganden inklusive åtaganden avseende tredje land och be- myndiganden överförda från tidigare budgetår uppgick till 86 627 miljoner ecu, eller . disponibla bemyndiganden uppgick till 89 812 miljoner ecu. Utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden uppgick därmed till . Fördelat i enlighet med finansieringsnyckeln för total egna medel innebar det att den svenska delen uppgick till . Utgifterna (anslag/betalningsbemyndiganden) fördelade sig enligt följande (miljoner ecu): UTGIFTSKATEGORI BELOPP MILJONER ECU ANDEL PROCENT Jordbruksstöd 40 423 50,5 Strukturåtgärder 26 048 32,6 Interna åtgärder 4 998 6,2 Utrikesåtgärder 3 835 4,8 Administration 4 201 5,2 Reserver 286 0,4 Kompensationer till nya medlemsländer (s.k. infasning) 212 0,3 Totalt 80 003 Den svenska avgiften uppgick till . Återbetalningen till följd av överenskommelsen om infasning av den svenska avgiften motsvarande . Nettoavgiften blev därmed . Anslagna medel samt utfall för Utfall Anslag A1 Tullavgifter 2 861 2 934 A2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 286 362 A3 Mervärdesskattebaserad avgift 10 298 8 093 A4 Avgift baserad på bruttonational- inkomsten 6 736 8 256 Totalt UO 20 181 19 645 Regeringen utnyttjade under 1997 be- myndigande att under vissa förutsättningar få överskrida ramanslag. Under utgiftsområde 27 överskreds anslaget A3 Mervärdesskattebaserad avgift. Orsaken till överskridandet var främst korrigeringsbetalningen avseende 1996. Betalningen av mervärdesskattebaserad avgift under löpande budgetår beräknas på en prognos för mervärdesskattebasen. Efter avslutat budgetår redovisar medlemsstaten utfallet för mervärdesskattebasen till kommissionen som beräknar vilken avgift som skulle ha betalats. Om för låg avgift betalats debiteras ett tillägg. För vidkommande innebar utfallskorrigeringen en tilläggsbetalning om . Detta hade inte beaktats vid budgeteringen. På grund av att riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte kunde inväntas utnyttjade regeringen bemyndigande att bevilja överskridande av ramanslag. Effekterna har beaktats dels i förslag om tilläggsanslag , dels i föreslagen medelstilldelning och beräkningarna . Vid inträdet i Europeiska unionen finansierades hela den bedömda budgeteffekten enligt full effekt 1998. Finansieringen gjordes på såväl utgifts- som inkomstsidan av budgeten. Valet av finansieringsnivå och tidshorisont för full effekt gjordes för att uppnå enhetlighet med det av regeringen föreslagna programmet för sanering av statens finanser. av medlemskapet uppstod på detta sätt en överfinansiering. Det går dock inte att utan djupare analys redovisa det exakta finansieringsläget, eftersom inte heller de beslutade utgiftsneddragningarna respektive inkomsförstärkningarna kan anses vara statiska i förhållande till beräkningstillfället. Det är mycket svårt att göra en exakt bedömning av vilken nivå de neddragna utgifterna skulle ha haft om de inte dragits ned, respektive hur enskilda komponenter på inkomstsidan vilka inte särredovisas på egen inkomsttitel utvecklats. Det är dock regeringens bedömning att det redovisade överskridandet täcks av tidigare beslutad finansiering 12 Mål för utgiftsområdet Målen för den svenska EU-budgetpolitiken ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl. a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det fleråriga budgetbeslutet, det s.k. finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och EU- parlamentet. har inom ramen för de förutsättningar detta ger, strävat efter en budget på unionsnivå som speglar den restriktivitet som gäller för den nationella budgetpolitiken inom och ett stort antal av de övriga medlemsländerna. I behandlingen av EU-budget beslutade rådet och parlamentet om en besparing om 1,2 miljarder ecu (ca ) jämfört med kommissionens ursprungliga budgetförslag. För svenskt vidkommande utgör fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid den pågående behandlingen av budgetförslag. Budgetpolitiken på lite kommer i stor utsträckning att styras av det kommande beslutet om finansiella ramar efter 1999. De av regering och fastlagda budgetpolitiska riktlinjerna utgör grunden för svenska ställningstaganden. Förhandlingar om ett nytt finansiellt perspektiv sker inom ramen för Agenda 2000. Beslut om det nya finansiella perspektivet, som skall gälla , förväntas enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i att fattas senast . Finansieringen av budgeten med avgifter från medlemsländerna avser utgifterna enligt betalningsbemyndiganden (anslag). Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma direkta betalningsansvar men uttrycker utgiftsåtagandet för flera kommande år. Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans uppnås mellan tilldelningen av anslag och bemyndiganden och att även tilldelningen av bemyndiganden präglas av återhållsamhet. Egna medel dvs. medlemsländernas avgifter ett visst år, svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs. anslagen (betalningsbemyndiganden) kan dock användas som grov fördelning av åtagandet på medlemsländerna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om skall ställas till förfogande . andel av detta uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel till , dvs. , motsvarande ca . Budgetförslaget är föremål för budgetberedning inom unionens budgetmyndigheter (rådet och parlamentet). Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att bemyndigar regeringen att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget vad gäller åtagandebemyndiganden A1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget Tabell 6.1 Anslagsutveckling Utgift 20 181 000 Anslag 19 645 000 Utgifts- prognos 21 155 000 1999 Förslag 21 908 000 2000 Beräknat 21 356 000 1 2001 Beräknat 22 101 000 2 1 Motsvarar 21 088 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 21 446 tkr prisnivå. Regeringen förslår att utgiftsområdets fyra anslag läggs samman till ett enda anslag, anslaget A1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget. Under detta anslag kommer fem anslagsposter att redovisas. Anslagsposterna utgörs dels av de fyra tidigare anslagen, dels av anslagsposten Avgift avseende budgetreduktion. Avgiftens olika komponenter är svårbudgeterade. Avgiftens totala storlek har i stort sett prognosticerats korrekt men det har visat sig svårt att prognostisera utfallet på de enskilda anslagen. Detta har inneburit att medan det har funnits medel inom utgiftsområdet för att täcka de totala utgifterna har utfallet för vissa anslag varit högre än budgeterat medan andra anslag har underskridits. Den beslutade fördelningen mellan anslagen har således inte överensstämt med den faktiska belastningen på de enskilda anslagen. Genom att de tidigare anslagen förs ihop till ett anslag uppnås en önskvärd flexibilitet mellan de olika delarna av avgift. Regeringen kan inom ramen för anslaget föra medel mellan de olika anslagsposterna när behov uppstår. Förändringen av anslagsstrukturen skall inte leda till att erhåller mindre information . Regeringen avser att informera om anslagsposterna med samma detaljeringsgrad som gäller för anslag. Med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag beräknas avgiften till Europeiska gemenskapen för svensk del uppgå till . Utvecklingen av tullavgiften styrs av importens struktur och utveckling samt utvecklingen av unionens tullsatser. Vid förslaget har kända nedtrappningar av tullsatserna beaktats. De särskilda jordbrukstullarna och sockeravgifternas utveckling styrs av världsmarknadspriserna, WTO-överenskommelsen, EU:s produktion samt handelsmönstren. Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas till med hänsyn till dels den i EU:s budgetprocess överenskomna prognosen för mervärdesskattebasens utveckling, dels de restriktioner som följer av rådets beslut angående egna medel, dels beräknade korrigeringsbetalningen avseende 1998. Med hänsyn till den i EU:s budgetprocess överenskomna prognosen för bruttonationalinkomstens utveckling och restriktionerna som följer av rådets beslut angående egna medel och till den beräknade utfallskorrigeringen avseende 1998, beräknas avgiften baserad på bruttonationalinkomsten till . Avgiften avseende budgetreduktion beräknas uppgå till med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag. A1.1 tullavgift Tabell 6.2 Anslagspostutveckling Utgift 2 861 000 Anslag 2 934 000 Utgifts- prognos 2 974 000 1999 Beräknat 2 740 000 2000 Beräknat 2 662 000 1 2001 Beräknat 2 622 000 2 1 Motsvarar 2 642 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 2 593 000 tkr prisnivå. Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden och eventuella inkomster från avgifter som ej utgör egna medel. Tullavgiften uppgick till . För innebär detta ett utfall på , vilket jämfört med de anslagna medlen på statsbudgeten om innebär ett underskridande om . A1.2 särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Tabell 6.3 Anslagspostutveckling Utgifts- prognos 405 000 1999 Beräknat 423 000 2000 Beräknat 441 000 1 2001 Beräknat 459 000 2 1 Motsvarar 438 000 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 454 000 tkr prisnivå. De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktionen, vilka tas ut i enlighet med , utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemslandet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörbehålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter förs upp på inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Som en följd av WTO- överenskommelsen omvandlades importavgifterna på jordbruksprodukter till särskilda tullar på jordbruksprodukter. De till kommissionen inbetalda jordbruks- och sockeravgifterna uppgick till . Jämfört med statsbudgetbeloppet om innebar utfallet därmed ett underskridande om ca . A1.3 mervärdesskattebaserad avgift Tabell 6.4 Anslagspostutveckling Utgift 10 298 000 Anslag 8 093 000 Utgifts- prognos 9 Beräknat 8 757 000 2000 Beräknat 8 691 000 1 2001 Beräknat 9 124 000 2 1Motsvarar 8 504 000 tkr prisnivå. 2Motsvarar 8 746 000 tkr prisnivå. Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av medlemslandets mervärdesskattebas enligt en prognos budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är satt till högst av mervärdesskattebasen.