prop · GM031D3 · 1999-01-01 00:00:00 — Finansiering sker genom indragning av medel enligt följande: från det för /96 uppförda anslaget C46 Övriga utgifter inom grundutbildning, från det för /96 uppförda anslaget C47 Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning samt av anslagssparandet vid ingången av för anslagen för grundutbildning B1, B3, B5, B7, B9, B11, B15, B17, B21, B22, B23, B24, B25, B26, B27, B28, B29, B30, B31, B32, B33, B39 samt B40 avseende medel för s.k. NT- utbildning. Skälen för regeringens förslag: I statsbudgeten för innevarande budgetår finns under anslaget B44 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. anslagsposten 12 Momsmerkostnader för och Stiftelsen . Avtalet mellan staten och berörda stiftelsehögskolor reglerar bland annat kompensation för mervärdesskatt. För detta ändamål finns en anslagspost på uppförd. Enligt prognosen för kommer utgifterna att överstiga beräknade medel med . Regeringen anser att denna kostnad bör belasta anslaget B45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Genom att höja anslaget B45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. med finns medel för att utbetala kompensationen för mervärdesskatten till stiftelsehögskolorna. Återstående del av kostnaden för kompensation för mervärdesskatt tas med från den för uppförda anslagsposten 12 För regeringens fördelning samt med från anslagssparande vid ingången av på anslagsposten 10 Övrig forskning. Båda anslagsposterna ligger under anslaget B45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Vidare föreslås att anslagsposten 6 Utveckling av naturvetenskap och teknik under anslaget B45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. engångsvis tillförs . Detta görs för att medel för s.k. NT-utbildning skall kunna fördelas till de högskolor som har genomfört mer NT-utbildning än vad de initialt planerat att genomföra. Finansiering sker genom indragning av anslagssparande på följande anslag: B1, B3, B5, B7, B9, B11, B15, B17, B21, B22, B23, B24, B25, B26, B27, B28, B29, B30, B31, B32, B33, B39 samt B40. Medlen dras in från de högskolor som inte har genomfört hela sitt planerade NT-utbildningsuppdrag. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på inklusive en höjning av anslaget på tilläggsbudget 1 med . Regeringens förslag: Anslaget C3 Centrala - ökas med . Finansiering sker genom indragning av medel enligt följande: från anslaget A3 Vuxenstudiestöd, från det för /96 uppförda anslaget C43 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., från det för /96 uppförda anslaget C45 Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., från det för /96 uppförda anslaget C46 Övriga utgifter inom grundutbildning samt från det för /96 uppförda anslaget C47 Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning. Skälen för regeringens förslag: Som aviserades i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition har satsningen på vuxenutbildningen och högskolan inneburit ökad administration inom hela studiestödsområdet. Den höjning som engångsvis föreslås avseende anslaget avser att täcka ökade kostnader för återbetalningsadministrationen motsvarande (höjs expeditionsavgiften motsvarande en resursförstärkning på ), administrativa kostnader i samband med sommarkurser motsvarande samt underskott till följd av ändrade aviseringsdatum . Samtliga höjningar finansieras inom utgiftsområdets ram. 7.3.12 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande : Garantiverksamhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: : Garantiverksamhet kommer enligt nuvarande beräkning att överskridas innevarande år med . Regeringen har medgivit ett överskridande av anslaget. Regeringen föreslår att överskridandet regleras på tilläggsbudget genom att anslaget höjs med samma belopp. Finansiering sker delvis genom minskningar av anslag enligt följande: Anslaget A1 med , anslaget A2 Räntebidrag med , anslaget : Förvaltningskostnader med , anslaget A8 Fonden för fukt- och mögelskador med , anslaget A9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder med , anslaget A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder till studenter m.fl. med , anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. med , anslaget med samt det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . Vidare dras in från det under utgiftsområde 18 uppförda anslaget A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedömer nu att utgifterna på anslaget : Garantiverksamhet kommer att uppgå till . Den ökade anslagsbelastningen beror på att förväntade skador ökat mer än prognostiserat beroende på att det låga ränteläget lett till att räntebidragen avvecklats fortare för de kredittagare vars lån staten garanterat. 7.3.13 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård A4 Investeringar och skötsel för naturvård I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på inklusive en höjning av anslaget på tilläggsbudget 1 med . Inom anslaget har avsatts för bidrag som förutsätter medfinansiering från LIFE. Regeringens förslag: Anslaget A4 Investeringar och skötsel för naturvård ökas med . Finansiering sker genom ett bidrag från EU på motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: har från beviljats ett bidrag på 5 935 542 ecu, motsvarande ca , för markförvärv. Bidraget uppgår till mer än vad som beräknats för den aktuella anslagsposten. Medlen från EU redovisas på inkomsttitel Övriga bidrag från EG. 7.3.14 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Vissa trafikanläggningar i Regeringens förslag: rätt att teckna statlig borgen för redan påbörjade, avslutade eller avbrutna projekt i begränsas till 3 . Garantin för upplupna räntekostnader och prisökningen i samhället utökas till . Skälen för regeringens förslag: beslutade om finansiering av vissa trafikanläggningar i m.m. (prop. 1997/98:123, bet. 1997/98:TU5, rskr. Riksdagsbeslutet omfattade bl.a. finansieringen av vägprojektet och järnvägsutbyggnaden mellan och samt en begränsning av tidigare utställda lånegarantier för genomförda och avbrutna vägprojekt. Regeringen bedömde i propositionen som låg till grund för beslut att var intecknade för att fullfölja ingångna åtaganden för genomförda och avbrutna vägprojekt exklusive . Regeringen bedömde i samma proposition att upplupna räntekostnader och justering för prisökningar i samhället därutöver skulle komma att uppgå till högst . har med anledning av regeringens proposition dels bemyndigat regeringen att begränsa rätt att teckna statlig borgen för redan påbörjade, avslutade eller avbrutna projekt inom en ram om , dels att låta justera denna garanti med högst för upplupna räntekostnader och prisökningar i samhället. Det har vid en närmare analys av beräknade räntekostnader konstaterats att en ram på högst för upplupna räntor och indexjusteringar inte är tillräcklig. I stället bedömer , som svarar för aktuell upplåning, att upplupen ränta och justering för prisökningar totalt kommer att kunna uppgå till . Å andra sidan bedömer bolaget att intecknade medel för att fullfölja ingångna åtaganden inte kommer att uppgå till ett högre belopp än . Därmed kan den totala garantiramen för dessa projekt hållas oförändrad, dock med en annan fördelning mellan garantiramen i fast pris och garantiramen för upplupen ränta och indexjusteringar. bör därför godkänna att regeringen får göra denna justering av de aktuella garantiramarna. Fonden för den mindre skeppsfarten Regeringens förslag: En inleverans av medel görs från Fonden för den mindre skeppsfarten med . Skälen för regeringens förslag: Enligt riksdagsbeslut (prop. 1987/88:25, bet. 1987/88:NU12, rskr. 1987/88:112) övertog Svenska skeppshypo- tekskassan för den mindre skeppsfarten verksamhet samt förvaltningen av de lån som nämnden tidigare beviljat. Enligt beslutet omvandlades kvarvarande anslagsbehållning till en särskild fond, Fonden för den mindre skeppsfarten. Fondens nuvarande behållning är relativt stor i förhållande till beviljade lån. Regeringen anser därför att en inleverans på bör göras. Regeringens förslag: får rätt att genomföra en s.k. lease-hold-affär gällande . Det ekonomiska utfallet av affären används till nya investeringar i enlighet med gällande treårsplan. Skälen för regeringens förslag: beslutade i enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) att skulle få rätt att genomföra s.k. lease-hold-affärer i avsikt att åstadkomma en förbättrad finansiering av investeringar i fast egendom som terminaler och bansystem. En sådan lease-hold-affär innebär att verket överlåter nyttjanderätten till en investerare i utlandet, som genom avskrivning på nyttjanderätten kan tillgodogöra sig en lägre skattekostnad. leasar därefter tillbaka nyttjanderätten till en lägre kostnad och får därmed en intäkt som är grundad på en lägre skattekostnad för investeraren. behåller äganderätten till anläggningen. Regeringen anförde också att vad gäller lease-hold-affärer bör bemyndigandet begränsas till att gälla investeringar i nya fasta anläggningar. har hemställt om att lease- hold-affärer skall kunna genomföras på befintliga anläggningar och att det ekonomiska utfallet av sådana affärer bör användas till nya investeringar. Regeringen föreslår att får rätt att genomföra en lease-hold-affär gällande och att det ekonomiska utfallet av affären används till nya investeringar i enlighet med gällande treårsplan. C2 Upphandling av samhällsåtaganden I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Ett bemyndigande avseende åtaganden som medför utgifter på högst har givits. Regeringens förslag: Regeringens bemyndigande att ikläda staten ekonomiska förpliktelser för ändamål som omfattas av ramanslaget C2 Upphandling av samhällsåtaganden utökas till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har bemyndigats att låta staten åta sig ekonomiska förpliktelser som innebär åtaganden för ändamål som omfattas av ramanslaget C2 Upphandling av samhällsåtaganden på högst och som medför utgifter . Regeringen föreslår att bemyndigandet utökas till för åtgärder som medför utgifter . Den föreslagna utökningen beror på att vissa tjänster för funktionshindrande numera upphandlas av och att avtalen som träffas medför utgifter även . 7.3.15 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att låta staten åta sig ekonomiska förpliktelser har inte begärts. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att godkänna utestående förpliktelser avseende beställningsbemyndiganden vid utgången av 1998 på högst avseende anslaget B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket. Skälen för regeringens förslag: Regionala stöd kopplade till programdokumenten (SPD) för mål 6 och mål 5b samt Leader II löper över men utbetalningar får ske t.o.m. . Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslås bemyndiga regeringen att godkänna utestående förpliktelser på högst vid utgången av . B17 Jordbrukets blockdatabas I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B17 Jordbrukets blockdatabas ökas med . Anslagsökningen finansieras genom att avgiftsuttaget med avseende på investeringskostnaderna förlängs. Skälen för regeringens förslag: Den digitala blockdatabasen finansieras genom intäkter från kartavgifter (prop. 1996/97:48, bet. 1996/97:JoU7, rskr. 1996/97:157; prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Avgifterna redovisas mot inkomsttitel Kartavgifter för jordbrukets blockdatabas. Avgifterna skall finansiera driftskostnader och, , investeringskostnaden. Kostnaden för uppbyggnad av blockdatabasen har blivit högre än de ursprungliga beräkningarna beträffande digitaliseringsarbetet och utvecklandet av ett ADB-system. Detta innebär att utgifterna blir högre än beräknat för . Utgiftsökningen beräknas inte leda till någon avgiftsökning utan till att avgiftsuttaget med avseende på investeringskostnaderna förlängs med . E5 Bekämpande av vissa smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på inklusive en höjning av anslaget på tilläggsbudget 1 med . Regeringens förslag: Anslaget E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B16 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Innevarande budgetår har beräknats på anslagspost 1 Bekämpande av smittsamma djursjukdomar, efter att på tilläggsbudget beslutat öka tidigare anvisat anslag med (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Vid utgången av beräknas anslagsposten överskridas med . Överskridandet beror på utbrotten av de epizootiska sjukdomarna Swollen head syndrome (SHS) på fjäderfä och Viral hemorragisk septikemi (VHS) på fisk som inträffade . Sjukdomen SHS har sedermera tagits bort ur epizootiförordningen och är därmed inte längre ersättningsgill. Ersättningsrätten kvarstår emellertid för de redan fattade besluten. Förutom de oförutsedda utbrotten av SHS och VHS bedöms kostnaderna förbli mycket höga på grund av ett ökat antal fall av paratuberkulos. Drygt hälften av överskridandet på nämnda anslagspost bedöms kunna täckas genom omfördelning från andra poster inom anslaget samt genom ianspråkstagande av anslagskredit. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att täcka resterande del av överskridandet. G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande för regeringen att låta staten åta sig ekonomiska förpliktelser har inte begärts. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att godkänna utestående förpliktelser avseende beställningsbemyndiganden vid utgången av 1998 på högst avseende anslaget G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning. Skälen för regeringens förslag: Skogs- och jordbrukets forskningsråd () stöder långsiktiga forskningsprojekt som löper . bör ges fortsatt möjlighet att åta sig mer långsiktigt projektstöd. Det innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslås bemyndiga regeringen att godkänna utestående förpliktelser på högst vid utgången av . 7.3.16 Utgiftsområde 24 Näringsliv A7 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Regeringen föreslår under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i detta förslag till tilläggsbudget att regeringen skall få belasta anslaget A7 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. för kostnaderna för förvärv av aktier i A/O Dom Shvetsii. E4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på inklusive en höjning av anslaget på tilläggsbudget 1 med . Regeringens förslag: Anslaget E4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning ökas med . Finansiering sker genom att anslaget minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Anslaget disponeras för ersättning till AB (AB SEK) för att täcka eventuellt underskott som utgör skillnaden mellan intäkter och kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. förutses anslaget belastas av utbetalningar som avser åtaganden som gjorts vad gäller vissa förmånliga krediter till . I övrig statsstödd verksamhet redovisar AB SEK ett överskott. Staten är genom ett avtal med AB SEK av bunden att ersätta AB SEK för kostnader i det statsstödda exportkreditsystemet. AB SEK redovisar resultatet av verksamheten till regeringen och Kammarkollegiet. Beloppen bokförs hos Kammarkollegiet enligt kassaprincipen och därmed inte nödvändigtvis på det budgetår de avser. De av staten budgeterade medlen för perioden 19982003 bedöms inte vara tillräckliga för att täcka utbetalningarna. Medelsbehovet beräknas uppgå till ytterligare för åren 19982003, utöver de som anvisats för och de totalt som budgeterats för åren 19992003. 7.3.17 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 1 , inklusive en höjning av anslaget på tilläggsbudget 1 med . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget : Garantiverksamhet under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskas anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . 7.3.18 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen A3 Mervärdesskattebaserad avgift I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget A3 Mervärdes- skattebaserad avgift ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för att täcka betalningar till EU avseende den mervärdesskattebaserade avgiften. Dessa betalningar avser dels finansieringen av EU-budgeten innevarande år, dels efterkorrigeringar till följd av utfall . Den mervärdesskattebaserade avgiften avseende innevarande budgetår betalas på grundval av en i EU-budgeten uppförd prognos över den svenska mervärdesskattebasen. Denna prognos grundar sig på information tillgänglig i april året före det år budgeten avser. Efter avslutat budgetår redovisar medlemsländerna utfallet för mervärdesskattebasen. görs en korrigering mellan faktiskt betalad avgift och den avgift som skulle ha betalats enligt rapporterat utfall. Korrigeringen leder till en extra inbetalning för eftersom utfallet överstiger den prognos de tidigare inbetalningarna baserades på. Denna korrigeringsbetalning har inte tidigare beaktats vid beräkningen av anslagsbehovet. 8.1 Inledning Regeringen redovisar här inledningsvis sin bedömning av skattepolitikens långsiktiga inriktning, bl.a. de internationella förutsättningarna. Därefter presenteras ett antal förslag på skatteområdet med effekter för och de därpå följande budgetåren. På inkomstskattens område föreslås dels en tillfällig skattereduktion under för personer med pensionsgrundande inkomster, dels att det fasta beloppet i den statliga inkomstskatten för görs till en del av den kommunala inkomstskatten. lämnas förslag om sänkt fastighetsskatt för bostadshyreshus. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansiella effekterna av de skatteförslag som lämnas i denna proposition och dessutom av de förslag i andra propositioner som lämnas till . Ärendet och dess beredning Vid beredningen av lagförslagen har synpunkter under hand inhämtats från . Lagrådet Den föreslagna lagstiftningen faller inom det område där Lagrådets yttrande normalt skall inhämtas. Sakfrågorna har dock uppkommit så sent i budgetprocessen att regeringen på grund av tidsbrist inte kunnat inhämta ett sådant yttrande. Frågorna är dessutom av en sådan karaktär att ett uppskjutande av lagstiftningen skulle medföra avsevärda men. 8.2 Allmänna överväganden Regeringen redovisar här sin bedömning av skattepolitikens inriktning på lång sikt, särskilt de frågor som kommer att aktualiseras och som också bör aktualiseras under den närmaste mandatperioden. Efter en inledande beskrivning av vad den fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin betyder för utformningen av det svenska skattesystemet behandlas olika frågor kring beskattningen av arbetsinkomster, beskattningen av företagande och entreprenörer och av kapitalinkomster och förmögenheter. Som en allmän utgångspunkt gäller att de budgetpolitiska målen ligger fast samt att tillväxt och rättvisa normalt främjas bäst genom en likformig beskattning med enkla och stabila regler, breda skattebaser och förhållandevis låga skattesatser. Vidare skall beslutade och aviserade satsningar på vården, skolan och omsorgen fullföljas. Åtgärder på skatteområdet skall också utformas på ett fördelningspolitiskt rättvist sätt. 8.2.1 De internationella förutsättningarna Regeringens bedömning: Internationaliseringen ställer ökade krav på skattepolitiken. Uppmärksamheten på potentiellt eroderande skattebaser behöver förstärkas och beredskapen för korrigerande åtgärder höjas. Skatternas främsta uppgift är att finansiera offentliga utgifter och med bibehållen samhällsekonomisk balans ge ett realekonomiskt utrymme för dessa gemensamma åtaganden. Mellan olika länder finns skillnader i totalt skatteuttag. Detta avspeglar skilda ambitioner vad gäller de offentliga åtagandena. Men de reflekterar också olikheter i sättet att organisera och finansiera den offentliga sektorn. jämförelsevisa höga skatteuttag beror på generellt utformade välfärdssystem som i hög grad kompenserar för inkomstbortfall och där flertalet transferingar är skattepliktiga. Möjligheterna för att tillämpa ett högre skatteuttag än vår omvärld är i första hand beroende av medborgarnas värdering av den offentliga sektorn i vid mening. Det handlar också om i vilken utsträckning medborgarna även är beredda att acceptera omfördelande inslag, inte minst via skattesystemet. Men möjligheterna till ett avvikande skatteuttag beror också på den fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin. Allt fler ekonomiska aktiviteter blir rörliga över gränserna i allt större utsträckning. I första hand gäller det hushållens och företagens finansiella sparande. har detta också gällt företagens investeringar. Detta påverkar naturligtvis också de underliggande skattebaserna. Under särskilt har också våra möjligheter att beskatta olika internationellt lättrörliga varor och tjänster kommit i fokus. Konsumenterna kan i stigande utsträckning handla i andra länder och därmed tillgodogöra sig lägre priser, antingen dessa beror på skillnader i skatteuttag eller på andra faktorer. För de allra flesta medborgare är fortfarande trösklarna höga när det gäller att utnyttja skattevinster, antingen detta sker genom att sparande och förmögenheter flyttas till utlandet eller genom att man förlägger sina inköp till andra länder. Skatteplikten för kapitalinkomster och förmögenheter gäller inte bara tillgångar i utan även tillgångar i utlandet för personer som är bosatta i . Detta innebär att dessa skatter kan undvikas endast genom skattefusk eller genom flyttning till utlandet. Det finns också en, i många fall betydande, tidsfrist innan det högre skatteuttaget blir ett offentligt- finansiellt problem. Det är dock riskfyllt att slå sig till ro och hoppas på att olika former av trögheter, exempelvis sådana som betingas av geografiska läge, skall göra åtgärder överflödiga. Det senaste årets utveckling på tobaks- och alkoholområdet visar att utvecklingen kan gå snabbare än förutsett. Därför sänktes tobaksskatten fr.o.m. som skattestrukturen lades om på ett sätt som möjliggör för den legala tobakshandeln att mer effektivt konkurrera med den illegala handeln. Den elektroniska handeln börjar öka. Av många skäl är detta en önskad utveckling; kostnaden för handel med varor och tjänster sjunker, vilket rent allmänt ger högre välfärd för konsumenterna. Utöver dessa välfärdshöjande effektivitetsvinster aktualiseras emellertid också offentligfinansiella risker som det vore fel att negligera. Vid beskattningen av privat konsumtion genom mervärdesskatt och olika punktskatter har högre skattesatser än vår omvärld. Den vanliga gränshandeln utgör i detta sammanhang ett mindre problem än den framväxande elektroniska handeln med dess lägre transaktionskostnader för konsumenterna.