prop · GM031D16a · 1999-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 7 2.1 Omfattning/ändamål 7 2.2 Resultatbedömning m.m. 8 2.3 Utgiftsutveckling 9 2.4 Anslag 10 A1 Studiehjälp m.m. 10 A2 Studiemedel m.m. 11 A3 Vuxenstudiestöd m.m. 12 A4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 14 A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 14 A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar 15 A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar 15 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet för studielån om (se avsnitt 2.4, anslag A 2 Studiemedel m.m.), 2. bemyndigar regeringen att för Talboks- och beställa sådan produktion av , som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter , om högst (avsnitt 2.4, anslag A 5 Bidrag till studiesociala ändamål) 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp A1 Studiehjälp m.m. ramanslag 2 104 730 A2 Studiemedel m.m. ramanslag 9 956 780 A3 Vuxenstudiestöd m.m. ramanslag 9 690 878 A4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ramanslag 65 718 A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ramanslag 23 534 A6 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa lärarutbildningar ramanslag 66 238 A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar ramanslag 539 197 Summa 2.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Kostnader för förvaltningen av studie- stöden, som sköts av (), redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Inom utgiftsområdet anslås medel för dels studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m., dels studiemedel i form av studiebidrag, räntor och avskrivning av studielån. Vidare ingår olika former av vuxenstudiestöd samt bidrag för studiesociala ändamål. Utgiftsområdet består av beviljning och utbetalning av stöd samt återbetalning av studielån. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen är beroende av bl.a. antalet utbildningsplatser samt av de studerandes studieinriktning och val av studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd och återbetalningen av studielån finns bl.a. i studiestödslagen (1973:349) och i studiestödsförordningen (1973:418) samt i CSN:s tillämpningsföreskrifter. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) UTFALL 1997 ANSLAG 1998 1 UTGIFTS- PROGNOS 1998 FÖRSLAG ANSLAG 1999 BERÄKNAT ANSLAG 2000 BERÄKNAT ANSLAG 2001 15 983 21 274 21 610 22 447 23 741 25 354 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall Under fick nästan en miljon personer någon form av studiestöd. Omkring 390 000 studerande under i gymnasieskolan och i andra gymnasiala utbildningar har fått studiehjälp. Ca 385 000 studerande har fått studiemedel varav 101 000 personer för studier på gymnasial nivå. Vuxenstudiestöd har beviljats till omkring 152 000 studerande. Möjligheten till studielån i de olika systemen har utnyttjats av omkring 347 000 personer. har det totala antalet studiestödstagare ökat . Detta beror på regeringens pågående satsning inom både den gymnasiala vuxenutbildningens område och högskoleområdet. Antalet låntagare uppgick till knappt 1,2 miljoner personer. Större förändringar höjdes studiebidraget i studiehjälpen från till motsvarande det allmänna barnbidraget. Med anledning av vårpropositionen 1998 (1997/98:150) har beslutat att förlänga möjligheten att få särskilt utbildningsbidrag. En arbetslös studerande som erhållit särskilt utbildningsbidrag kan få ytterligare stöd för fortsatta studier, dock högst och som längst fram till . Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) skall fr.o.m. kunna lämnas studier på gymnasial nivå. Den särskilda NT-satsningen med möjlighet till vuxenstudiestöd för studier vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar har förlängts med en fjärde och sista antagning . I avvaktan på den aviserade propositionen om ett reformerat studiestödssystem föreslår regeringen inte några förändringar inom studiestödsområdet för det kommande budgetåret. Mål för utgiftsområdet Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken och skall bidra till att de övergripande målen för detta område uppnås. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i utbildningen samt ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper inom befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Prioriteringar Resurser avsätts för ett ökat antal studiestöd som svarar mot utbyggnaden av antalet utbildningsplatser inom högskolan och vuxenutbildningen. Under utgiftsområde 12 redovisas att regeringen avser att senare föreslå en höjning av det allmänna barnbidraget med per barn och månad i två steg . Som en följd av det avser regeringen även att föreslå en höjning av studiebidraget i studiehjälpen med motsvarande belopp . Detta förutsätter att de offentliga finanserna ger utrymme för sådana åtgärder. Tabell 3.2 Antal studerande och utbetalade belopp 1997 ANSLAGSNAMN ANTAL STUDERANDE UTBETALDA BELOPP (MKR) BIDRAG UTBETALDA BELOPP (MKR) LÅN Studiehjälp 389 800 1 695 0 Studiemedel 384 650 4 810 10 119 - gymnasial nivå 101 000 1 066 2 102 - högskolenivå 256 000 3 453 6 972 - utlandsstudier 27 700 291 1 045 Korttidsstudiestöd och internatbidrag 17 900 50 0 Svux1 25 8003 881 212 Svuxa2 43 200 1 025 214 Särskilt utbildningsbidrag 61 500 2 103 0 Timersättning 3 800 76 0 Svux till studerande vid vissa lärarutbildningar 1 400 43 5 NT-svux 7 200 331 86 Källa: () 1 Särskilt vuxenstudiestöd 2 Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 3 Vavar 1 200 erhöll svux för högskolestudier (YTH) Antalet studerande som fått studiehjälp är i stort sett oförändrat mot . Antalet studerande som fick det behovsprövade extra tillägget minskade i förhållande till föregående år. De senaste årens utbildningssatsningar på gymnasieskole- och högskolenivå har inneburit att antalet studerande och antalet studiestödstagare ökat kraftigt. Det totala antalet studerande som fick studiemedel steg . Den största ökningen bland studiemedelstagarna har skett på högskolenivå. av studiestödstagarna på högskolenivå är kvinnor. av de studerande inom högskolan är . Den internationaliseringsvåg som genomsyrar samhället har lett till en stor ökning av antalet studerande utomlands. Antalet studerande uppgick till 28 000 . Regeringens satsning på och det särskilda utbildningsbidraget som startade har inneburit en stor ökning av studerande på grundskole- och gymnasieskolenivå. Inom vuxenstudiestödsområdet har antalet studerande med studiestöd ökat jämfört med , vilket främst beror på att det nya studiestödet särskilt utbildningsbidrag slog igenom med 61 500 studiestödstagare. Det särskilda utbildningsbidraget har aktivt bidragit till att rekrytera arbetslösa till vuxenutbildning. Antalet studerande med särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) har minskat med medan antalet studiestödstagare med särskilt vuxenstudiestöd (svux, NT-svux och Lärarsvux) har ökat . Drygt 7 000 studerande fick NT-svux . har arbetslösa studerande fått möjlighet att söka särskilt utbildningsbidrag för ett andra år. Till och med september har ca 32 000 arbetslösa utnyttjat denna möjlighet. fick kommunerna möjlighet att anordna sommarkurser inom ramen för . Enligt CSN:s redovisning har ca 15 000 personer fått studiestöd för sommarkurser . Även kommer antalet utbildningsplatser inom att öka. Detta, tillsammans med beslutet om ett andra år med särskilt utbildningsbidrag och svuxa, innebär att efterfrågan på studiestöd bedöms stiga. Knappt 1,2 miljoner personer har studielån. Låntagarnas skuld till CSN har ett sammanlagt värde av ca , varav lån beviljade motsvarar . Vid utgången av beräknas skuldstocken för lån tagna vara varav 11,3 miljarder är nyupplåning för kommande budgetår. Föregående år fick ca 300 000 låntagare anstånd med sin återbetalning. Av de anstånd som beviljades för lån tagna är på grund av fortsatta studier. I det nuvarande lånesystemet finns det risk för framtida avskrivningar. Avskrivningarnas omfattning är dock svår att förutsäga. Av CSN:s årsredovisning framgår att om antaganden görs om en god ekonomisk utveckling bedömer CSN att de osäkra fordringarna främst finns för lån . De osäkra fordringarna beräknas uppgå till ca utifrån nuvarande skuldstock. En parlamentariskt sammansatt kommitté lämnade betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Som tidigare informerats om i budgetpropositionen för avser regeringen att återkomma avseende ett nytt återbetalningssystem för studielånen grundat på utredningens förslag kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek 2000. 2.3 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen inom området präglas av de stora utbildningssatsningar som genomförs inom både vuxenutbildningen och högskolan. Intresset för det särskilda utbildningsbidraget är mycket stort. Prognosen för utgiftsområdet visar på ett överskridande. UTGIFT 1996/97 DÄRAV 1997 ANVISAT 1998 UTGIFTSPROGNOS 1998 FÖRSLAG 1999 BERÄKNAT 2000 BERÄKNAT 2001 Totalt för utgiftsområde 15 17 469 15 926 21 274 21 610 22 447 23 741 25 353 2.4 Anslag A1 Studiehjälp m.m. Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utfall 1 900 240 Anslags- sparande 21 165 1998 Anslag 2 139 056 Utgifts- prognos 2 139 100 1999 Förslag 2 104 730 2000 Beräknat 2 427 150 2001 Beräknat 2 733 977 De utgifter som belastar anslaget är studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349). Vidare bekostas från anslaget - enligt särskild författning (CSNFS 1983:17) - ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Under anslaget redovisades under medel till stipendier för studerande som genomfört basårsutbildning inom komvux eller vid statens skola för vuxna. Utgifterna på området är främst beroende av antalet 16- till 20- åringar som studerar i gymnasieskolor och motsvarande skolformer. En jämförelse mellan anvisade medel för och utfall visar ett överskott på beroende på att utflödet av det behovsprövade exta tillägget blev något mindre än beräknat samt att kostnaden för stipendier till studerande efter genomfört basår inom vuxenutbildning blev lägre. Regeringens överväganden Resultatinformation Studiebidrag Studiehjälp lämnas för den del av läsår under vilken den studerande bedriver studier. Studiebidrag betalas i allmänhet ut . Studiebidraget utbetalades med under . beslutade (prop. 1997/98:1, utg.omr. 12, bet. 1997/98:SfU1, rskr. 1997/98:111) om en höjning av det allmänna barnbidraget från till . Studiebidraget, som beloppsmässigt följer det allmänna barnbidraget, höjdes därför till motsvarande belopp. Under betalades studiebidrag ut till ca 389 800 studerande. För beräknar regeringen att ca 400 000 elever kommer att få studiebidrag. Under utgiftsområde 12 redovisas att regeringen avser att senare föreslå en höjning av det allmänna barnbidraget med per barn och månad i två steg . Som en följd av det avser regeringen även att föreslå en höjning av studiebidraget med motsvarande belopp . Detta förutsätter att de offentliga finanserna ger utrymme för sådana åtgärder. Extra tillägg Extra tillägg beviljas med , eller beroende på familjens ekonomiska situation. Extra tillägg lämnas liksom studiebidrag normalt . Under betalades extra tillägg ut till 29 800 studerande, en minskning i förhållande till föregående år. Inackorderingstillägg och kostnader för dagliga resor för studerande utomlands Inackorderingstillägget beviljas i huvudsak till studerande utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående skolor, riksinternatskolor m.fl.) med lägst och högst beroende på avståndet mellan hemmet och skolan. Under fick 4 500 elever inackorderingstillägg. Stipendier för basår Studerande som genomgått ett basår inom och statlig vuxenutbildning för vilket särskilt statsbidrag respektive extra medel betalats ut och uppnått godkänt resultat kunde för få ett stipendium på . Under har 2 720 studerande slutfört sådan basårsutbildning. Till dessa har sammanlagt utbetalats. Under kan studerande som är och genomgår naturvetenskaplig eller teknisk basårsutbildning inom komvux eller statens skola för vuxna få ett stipendium på efter slutförd utbildning. Medel för detta ändamål redovisas under anslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m. Slutsatser Enligt SCB:s befolkningsstatistik beräknas antalet 16- till 20-åringar vara i stort sett oförändrat under kommande budgetår. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för för studiebidraget till 1 och för det extra tillägget till . Medelsbehovet för inackorderingstillägget beräknas till . Kostnader för dagliga resor till och från skolan för studerande utomlands beräknas till under . A2 Studiemedel m.m. Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utfall 9 515 508 Anslags- sparande 9 478 1998 Anslag 9 930 570 Utgifts- prognos 10 170 690 1999 Förslag 9 956 780 2000 Beräknat 10 334 434 2001 Beräknat 11 338 891 Anslaget omfattar kostnader för dels studiemedel i form av studiebidrag, dels räntor och avskrivningar av studielån som ingår i studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som ingått som en del i studiehjälpen enligt äldre bestämmelser samt av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och belastningen är beroende bl.a. av antalet studerande och lånebenägenheten. Även faktorer som konjunkturläget, ränteutvecklingen och basbeloppet styr utgifterna på området. Ränteutgifterna styrs också av den ingående fordran som staten har på låntagarna. Antalet låntagare har ökat kraftigt . En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för visar ett underskott på . Prognosen visar att utgifterna kommer att bli ca högre än vad som tidigare beräknats på grund av högre räntekostnader. Regeringens överväganden Resultatinformation fick nära 385 000 studerande studiemedel. Detta är en ökning i förhållande till föregående år. Det maximala beloppet för studiemedel är , varav är bidrag. kommer universitet och högskolor att utökas med 68 000 permanenta platser. fortsätter satsningen på vuxenutbildningen inom på grundskole- och gymnasieskolenivå. tycks inte antalet studiemedelstagare öka i samma takt som antalet platser inom högskoleområdet men det finns en viss eftersläpning i systemet. Först under kommande budgetår förväntas utbyggnaden inom högskolan slå igenom helt på studiemedelsområdet. Enligt prognosen kommer ca 32 500 studerande att beviljas studiemedel för studier utomlands vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. Slutsatser Studiemedelsanslaget följer utvecklingen inom utbildningssektorn. Anslaget påverkas av de satsningar regeringen gör inom området. utökas antalet högskoleplatser med 15 000 vilket ger ett ökat utflöde på studiemedelsanslaget. kommer antalet högskoleplatser att utökas med 20 000. Även satsningen inom leder i viss mån till en ökning av utflödet av studiemedel. Kostnaden för studiebidraget beräknas uppgå till . En stor del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken ökar och att återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften för räntor och avskrivningar beräknas uppgå till . Anslaget beräknas totalt till 9 år . beräknas anslaget till 10 och till 11 . CSN:s totala upplåning från beräknas bli ca vid utgången av för studielån tagna . För beräknas ytterligare lånas upp för studielån. Det samlade lånebehovet uppgår därmed till för det kommande budgetåret. A3 Vuxenstudiestöd m.m. Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utfall 4 002 184 Anslags- sparande 686 000 1998 Anslag 8 596 7801 Utgifts- prognos 8 675 577 1999 Förslag 9 690 878 2000 Beräknat 10 408 378 2001 Beräknat 10 882 442 1 Varav 27 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 De utgifter som belastar anslaget är korttidsstudiestöd, internatbidrag, särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa), timersättning vid särvux, särskilt utbildningsbidrag och stipendier för basår till ungdomar . En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för visar att anslaget har underskridits med . Överskottet uppstår under anslagsposten för svuxa som inte utnyttjats i den omfattning som förväntats. Anledningen är främst att de arbetslösa i stället har valt att utnyttja det särskilda utbildningsbidraget som infördes eftersom det är ett ekonomiskt mer fördelaktigt studiestöd. Dessutom har många vuxenstuderande i stället utnyttjat studiemedel. har beslutat (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) att arbetslösa som studerar med det särskilda utbildningsbidraget skall ges möjlighet att fortsätta studera med samma bidrag ett andra år och . Vidare beslöt att svuxa skall kunna lämnas studier på gymnasieskolenivå. Regeringen har beräknat att besluten ryms inom utgiftsområdets ramar. Regeringens överväganden Resultatinformation Särskilt vuxenstudiestöd Särskilt vuxenstudiestöd (svux) kan beviljas för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå samt för yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH). Svux är i första hand avsett för vuxenstuderande med kort tidigare utbildning som tar ledigt från sitt arbete för att studera. Under fick nära 26 000 personer svux. I förhållande var det en ökning med . Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret att sökanden är helt eller delvis arbetslös. Antalet studerande som fick svuxa under var drygt 43 000 personer, en minskning med i förhållande till föregående år. Detta beror som ovan nämnts dels på att studerande i högre grad sökt särskilt utbildningsbidrag, dels att vissa grupper inom söker studiemedel. Som konsekvens av att beslutat att arbetslösa skall ges möjlighet att fortsätta studera med särskilt utbildningsbidrag ett andra år skall också svuxa kunna beviljas ett andra år . Särskilt utbildningsbidrag Särskilt utbildningsbidrag beviljas fr.o.m. till arbetslösa för studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå. Bidraget motsvarar ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet. Även anställda kan under vissa förutsättningar få stödet. För många av deltagarna i krävs studier för att få kompetens motsvarande treårigt gymnasium. har därför som tidigare nämnts beslutat att arbetslösa skall ges möjlighet att fortsätta studera med samma bidrag ett andra år och t.o.m. dock längst . För tiden därefter får frågan prövas utifrån bl.a. sysselsättningsläget. fick ca 61 400 personer det särskilda utbildningsbidraget varav var arbetslösa. Intresset för det särskilda utbildningsbidraget har varit stort och medlen utnyttjades under föregående år till . ökade antalet studerande med särskilt utbildningsbidrag till 80 000 personer. Antalet studerande med särskilt utbildningsbidrag förväntas att stiga ytterligare till 88 000 personer varav 32 000 andraårsstuderande. Korttidsstudiestöd och internatbidrag Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare som deltar i studiecirklar, kurser inom komvux och statens skolor för vuxna samt i vissa s.k. korta kurser vid folkhögskolor. Stöd kan lämnas för studier i svenska, engelska och matematik på grundskole- och gymnasieskolenivå, för studier i samhällskunskap som motsvarar sådana moment som ingår i den kommunala vuxenutbildningen samt för studier som syftar till att utveckla handikappades färdigheter och kunskaper om handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . Internatbidrag kan beviljas till deltagare i korta kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget, som kan beviljas både till arbetstagare och icke arbetstagare, är . Under betalades korttidsstudiestöd och internatbidrag ut till nära 18 000 personer. Timersättning Efter förslag i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg. omr. 15) beslutade om borttagande av timersättning till deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi) från och med (bet. 1997/98:UbU2, rsk. 1997/98:110). Fr.o.m. innevarande budgetår beviljas timersättning endast till en studerande som deltar i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och som förlorar arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning på grund av detta. var antalet deltagare i särvux med timersättning 215 personer, vilket är en minskning sedan föregående år. Stipendier för basår till ungdomar Stipendier betalades för /97 ut till dem som med godkänt resultat genomgått ett basår med inriktning mot naturvetenskap eller teknik för vilket särskilt statsbidrag respektive extra medel utbetalats. beslöt regeringen i förordningen (1998:52) om stipendium efter genomfört basår inom gymnasial vuxenutbildning, att stipendier skall kunna ges för alla som under /98 genomfört ett basår med inriktning mot naturvetenskap och teknik inom vuxenutbildning och statens skola för vuxna. har 340 personer fått stipendiet. CSN beräknar att ytterligare 110 personer kommer att ansöka om stipendiet under innevarande budgetår. Regeringen anser stipendier skall kunna lämnas även för /99. Slutsatser har medfört att antalet studerande inom vuxenutbildningen ökat och därmed har även efterfrågan på vuxenstudiestöd ökat under . Den fortsatta utbyggnaden med 10 000 studieplatser påverkar volymen av studiestöd vilket regeringen tagit hänsyn till i budgetberäkningen. För beräknas att ca 98 000 helårsstuderande kan få särskilt utbildningsbidrag, 33 000 helårsstuderande svuxa och 21 000 helårsstuderande svux. Antalet personer som faktiskt beviljas stöd blir högre eftersom alla inte läser heltid och inte . Utfallet för och prognosen visar på svårigheten att bedöma om medlen för de olika vuxenstudiestöden motsvarar efterfrågan. För beräknar regeringen medel för svux med , för svuxa med och för särskilt utbildningsbidrag med . Medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag beräknas med , för tim- ersättningen vid särvux med och för stipendier för basår till ungdomar med . Anslaget A 3 belastas med statliga ålderspensionsavgifter (se bilaga 5, volym 1). A4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utfall 114 785 Anslags- sparande 4 492 1998 Anslag 63 773 Utgifts- prognos 68 265 1999 Förslag 65 718 2000 Beräknat 66 835 2001 Beräknat 68 171 Under detta anslag beräknar regeringen medel för 1. bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för kostnader för resor och boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt elever vid Rh- anpassad gymnasial utbildning i , , och , 2. utgifter enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar för kostnader för dels anordnandet av sådan utbildning, dels deltagande i sådan utbildning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. Regeringens överväganden Resultatinformation Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) har lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS - funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66). Verksamhet som berättigar till stöd enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar har ännu inte gett erfarenheter som ger grund för ny bedömning av medelsbehovet.