prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — 1. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B1 Bidrag för att minska elanvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2002, (avsnitt 4.4), 2. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor besluta om bidrag som inklusive ti digare åtaganden innebär utgifter på högst 2002, (avsnitt 4.4), 3. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B3 Åtgärder för effektivare energianvändning besluta om åtgärder som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2002, (avsnitt 4.4), 4. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B4 Energiforskning besluta om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2004, (avsnitt 4.4), 5. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B5 Energiteknikstöd besluta om stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 4.4), 6. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B6 Introduktion av ny energiteknik besluta om stöd till introduktion av ny energiteknik som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , (avsnitt 4.4), 7. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som inklusive tidigare åttaganden innebär utgifter på högst 2004, (avsnitt 4.4), 8. bemyndigar regeringen att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att det under uppförda ramanslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i får överskridas om ett nytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas, 9. som inriktning godkänner investerings- och finansieringsplanen för Affärsverkskoncer- nen för perioden 2000 enligt vad som anförts i avsnittet 3 Statliga myndigheter och verk, under avsnittet Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder, 10. godkänner omfattning och inriktning av svenska kraftnäts beredskaps- åtgärder enligt vad som anförts i avsnittet 3 Statliga myndigheter och verk, under avsnittet Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder, 11. ger regeringen finansiella befogenheter rörande i enligthet med vad som anförts i avsnittet 3 Statliga myndigheter och verk, underavsnittet Finansiella befogenheter, 12. bemyndigar regeringen att låta ta upp lån och placera likvida medel i och utanför samt att i övrigt ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som anförts i avsnittet 3 Statliga myndigheter och verk, underavsnittet Finansiella befogenheter, 13. bemyndigar regeringen att meddela närmare föreskrifter om bidraget för statligt stöd åt landsbygdens elförsörjning samt godkänner finansieringen av verksamheten enligt vad regeringen anför i avsnittet 5. Övrig verksamhet, under avsnittet Det nya stödsystemet, 14. för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 : Förvaltningskostnader ramanslag 113 434 B1 Bidrag för att minska elanvändning ramanslag 355 000 B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor ramanslag 135 000 B3 Åtgärder för effektivare energianvändning ramanslag 65 000 B4 Energiforskning ramanslag 398 056 B5 Energiteknikstöd ramanslag 130 000 B6 Introduktion av ny energiteknik ramanslag 230 000 B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ramanslag 50 000 B8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet ramanslag 5 000 B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i ramanslag 200 000 Summa 6.1 Omfattning Utgiftsområdet omfattar frågor avseende tillförsel, distribution och användning av energi. Det omfattar vidare det program för omställning och utveckling av energisystemet vars utformning godkänts av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Programmet löper t.o.m. . Till utgiftsområdet hör också energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser innefattande bl.a. ett program för utveckling av energisystemet i bl.a. och . Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall en reaktor i ställas av före . Regeringsrätten har beslutat att inhibera regeringens beslut om avställning av den första reaktorn i avvaktan på ett rättsligt avgörande. Den andra reaktorn i skall ställas av före . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det energipolitiska programmet innehåller därför åtgärder för att stimulera användningen av förnybara energislag samt en effektivare energianvändning. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Den skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med beslut om riktlinjer för energipolitiken. Energiforskningen skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Det ökade internationella samarbetet och medlemskap i har inneburit delvis nya förutsättningar för arbetet med att utveckla ny teknik på energiområdet. Genom det internationella forskningssamarbetet höjs kompetens och kvalitet i den nationella forskningen. Samarbetet inom området icke- nukleär energi har utgjort en del av EG:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling. Programmet pågår t.o.m. . I det kommande femte ramprogrammet för forskning och utveckling kommer aktiviteter rörande icke-nukleär energi att bedrivas inom ett tematiskt program för energi och miljö. Omställningen av energisystemet måste vara förenlig med de krav som ställs i en strategi mot antropogena klimatförändringar. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ingår också som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Av särskild betydelse är bilateralt och multilateralt samarbete avseende utveckling av energisystemet i och inom ramen för klimatkonventionen. En strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn ingår som en del i det energipolitiska beslut som fattade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Bortfallet av el till följd av avställningen av skall kompenseras genom effektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. lämnas investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till effektivisering och minskad användning av el i bostadssektorn. En minskad elanvändning och ett minskat eleffektuttag är viktiga förutsätt-ningar för att kompensera bortfallet av elproduktion. Vidare måste produktionen av el från förnybara energikällor öka. De energipolitiska riktlinjerna innebär att investeringsbidrag kommer att ges under ytterligare en femårsperiod för att stimulera en fortsatt utbyggnad av ekologiskt uthållig elproduktion. Även om de föreslagna insatserna beräknas kompensera för avveckling av två kärnkraftsreaktorer, med avseende på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Regeringen har därför tillkallat en delegation med detta syfte. Det är viktigt att möjligheterna att hushålla med energi och minska elanvändningen tillvaratas. har beslutat att insatser skall genomföras för att öka kunskapen om och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverade energieffektiviseringar. Dessa åtgärder skall, i kombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för energieffektivisering, bidra till att ytterligare minska användningen av el och öka hushållningen med energi. medlemskap i har skapat delvis nya förutsättningar för energipolitiken. Fullbordandet av den inre marknaden för el och gas, liksom strävandena att utvidga EU, ställer ökade krav på att de energipolitiska åtgärder som vidtas i står i samklang med utvecklingen i vår omvärld. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg.omr 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) har redogjorts för det energipolitiska programmets finansiering. , som inrättades har huvudansvaret för att verkställa den större delen av det energipolitiska programmet. trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i kraft (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Det nya regelverket innebär konkurrens i handeln med el, vilket skapar förutsättningar för en ökad pris- och kostnadspress i elförsörjningen och en ökad valfrihet för kunderna. Nätverksamhet är ett naturligt monopol som övervakas med stöd av ellagstiftningen. trädde en ny ellag (1997:857) i kraft (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3, rskr. 1996/97:27). Den nya ellagen bygger på elmarknadsreformens principer och innebär i huvudsak en språklig och redaktionell modernisering av den tidigare gällande ellagstiftningen. En proposition om genomförandet av EG:s s.k. elmarknadsdirektiv (96/92/EC) överlämnades till (prop. 1997/98:159). 6.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 492 2 011 1 232 1 681 1 440 1715 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Se avsnitt 2.3 Förändringar har ett antal förändringar inträffat med betydelse för utgiftsområdet. beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). kom parterna i överens om det s.k. Kyotoprotokollet som syftar till att minska industriländernas utsläpp av växthusgaser. bildades den 1 januari 1998.Verksamhet som tidigare finansierats från Energiteknikfonden finansieras i enlighet med beslut om tilläggsbudget för i (prop. 1997/98:FiU21, rskr. 1997/98:317) direkt över anslag. Mål beslutade om mål för energipolitiken. Energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och an- nan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. Energipolitiken skall skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat. Energipolitiken skall underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Energipolitiken skall bidra till ett breddat ener- gi-, miljö- och klimatsamarbete i . Prioriteringar I energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har prioriteringar angetts för verksamheten inom utgiftsområdet. 6.3 Resultatbedömning 6.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Se tabell nedan. Tabell 2.1 Energibalans för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1996 och 1970 1980 1990 1995 1996 1997 Inhemsk energianvändning Därav 375 380 367 391 401 393 Industri 154 148 140 146 148 149 Transporter 56 68 84 87 87 87 Bostäder, service m.m. 165 165 143 178 166 157 Utrikes sjöfart, förluster och energi för icke energiändamål 82 59 70 77 85 84 Summa användning 457 439 437 468 485 477 Tillförsel av bränslen Därav: 411 352 290 324 344 331 Oljor 350 285 187 203 217 205 Naturgas - - 7 9 10 9 Kol/koks 18 19 31 28 31 26 Biobränslen, torv m.m. 43 48 65 85 86 91 Vattenkraft, brutto 41 59 73 69 52 70 Kärnkraft, brutto - 25 68 70 75 70 Spillvärme och värmepumpsvärme i fjärrvärmeanläggningar - 2 8 8 8 9 Netto import av el 4 1 -3 -2 6 -3 Summa tillförsel 457 439 437 469 485 477 Källa: / Energibalansen Tillförseln av energi har varit relativt stabil i . Betydande förändringar har dock skett när det gäller fördelningen på energislag. Oljans andel har minskat kraftigt, medan andelarna för el och biobränslen har ökat. Den snabba expansionen av biobränslen hänför sig främst till fjärrvärmeproduktio- Den slutliga användningen av energi har i ett längre tidsperpektiv sjunkit något inom industrin samt inom bostads- och servicesektorn. Variationer förekommer dock mellan åren, främst beroende på konjunktur-och temperaturskillnader. Bortsett från tillfälliga nedgångar har transportsektorns energianvändning ökat kontinuerligt. Tabell 2.2 Elanvändning åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1996 och 1970 1980 1990 1995 1996 1997 Total slutlig användning Därav: 57,7 86,7 129,1 133,9 Industri 33,0 39,8 53,3 51,7 50,9 52,7 Transporter 2,1 2,3 2,5 2,5 2,5 2,4 Bostäder service m.m. 22,0 43,0 63,3 72,1 73,0 71,1 Fjärrvärme, raffinaderier 0,6 1,3 10,0 7,5 6,3 6,4 Distributionsförluster 5,8 8,2 10,7 7,5 9,4 9,8 Total användning netto 63,4 94,5 139,7 141,4 142,2 142,3 Källa: / Tabell 2.3 Elproduktion åren 1970, 1980, 1990, 1995, 1996 och 1970 1980 1990 1995 1996 1997 Vattenkraft 40,9 58,0 71,5 67,0 51,0 68,2 Vindkraft - - 0,0 0,1 0,1 0,2 Kärnkraft - 25,3 65,3 66,7 71,4 67,0 Industriellt mottryck 3,1 4,0 3,1 4,2 4,5 4,3 Kraftvärme 2,4 5,6 2,1 4,7 5,4 4,8 Kondensanläggningar 12,0 0,9 0,3 0,4 3,6 0,5 Gasturbiner 0,7 0,2 0,1 0,2 0,0 0,0 Nettoproduktion 59,1 94,0 142,2 143,4 136,0 145,0 Nettoinport 4.3 0,5 -2,5 -1,8 6,1 -2,6 Källa: / Elbalansen elproduktion har mer än fördubblats . Därefter har produktionen varit nära nog , bortsett från variationer som beror på vattentillgången. Vatten- och kärnkraft svarar under normala förhållanden vardera för knappt hälften av elproduktionen. Övrig produktion sker i huvudsak i kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmenäten och inom industrin. Storleken och riktningen på utlandshandeln med el varierar främst beroende på vattentillgången i det nordiska elsystemet. Den mycket snabba ökningen i elanvändningen speglar till en del en övergång från olja till el inom såväl industrin som bostadssektorn. har ökningstakten mattats av väsentligt och har elanvändningen varit i det närmaste . De energipolitiska programmen energipolitiska program har i huvudsak avslutats . Resultaten av energipolitiska program har redovisats i prop. 1996/97:84 om en uthållig energiförsörjning. Huvuddelen av det nya energipolitiska programmet, som beslutades av , trädde i kraft , vilket medför att redovisningen av resultat inom detta program i årets budgetproposition fokuserar på de prestationer som har utförts. Utvecklingen på elmarknaden Den reformerade elmarknaden utvecklas i positiv riktning i huvudsak i enlighet med elmarknadsreformens intentioner. Konkurrenstrycket är starkt och ökande, bl.a. genom att den nordiska elhandeln utveckats och en ökad omsättning av el sker utanför leveranskoncessionssystemet. Detta har lett till sänkta elpriser för elkunder med större förbrukning. Genom det takpris på timregistrerande mätutrustning som infördes har en prispress inletts även för elkunder med något lägre förbrukning. Efter myndighetens agerande har betydande prissänkningar genomförts av de leveranskoncessionärer som tillämpat högst priser. Ytterligare åtgärder för att öka rörligheten på elmarknaden utreds . Nätavgifterna har varit i stort sett oförändrade , vilket realt sett innebär en liten sänkning av avgifterna. Tariffskillnaderna mellan nätföretagen har minskat, men spridningen är fortfarande betydande. Det bedöms dock generellt finnas effektiviseringsmöjligheter i nätverksamhet. Strukturförändringen mot ökad vertikal och horisontell integration har fortsatt . retagen har. Omstruktureringen sker främst inom den kommunala sektorn genom utförsäljning av kommunalt ägd elhandels- och nätverksamhet. De mindre företagen har i ökad utsträckning inlett samarbete inom inköps- och elhandelsområdet. Ett direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas har antagits inom EU (98/30/EG) Direktivet bygger på samma principer som elmarknadsdirektivet (96/92/EG), dvs tillgång till nätet, ömsesidighet, subsidiaritet och gradvis öppnande av marknaden, men beaktar de särskilda villkoren för naturgasmarknaden. I direktivet finns gemensamma regler för överföring, distribution, leverans och lagring av naturgas. Medlemsstaterna skall senast ha genomfört direktivet i nationell rätt. Införandet av förnybara energiformer har underlättats Vad gäller förnybara energiformer har kostnaderna för insatsvaror och teknik blivit lägre, teknikens tillgänglighet och effektivitet har ökat. Totalt installerades 16 MW ny vindkraft och 35 MW elproduktion i biobränsleeldade kraftvärmeverk . Införandet av förnybara energiformer har underlättats. Kostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad på förnybara energikällor och konventionell fossilbaserad elproduktion är emellertid fortfarande betydande. 6.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Effektiva energimarknader Under denna rubrik redovisas nätmyndighetens () tillsyn av nätverksamhet och leveranskoncessioner. Vidare ingår svenska kraftnäts () verksamhet och tillståndsärenden enligt ellagen och rörledningslagen. har genomfört tillsyn och prövning av nättariffer och elpriser inom leveranskoncession. En strategi för tillsynsarbetet har tagits fram. En metod för att skapa effektivitetstryck på nätföretag har utvecklats och krav avseende produktivitetsutveckling inom nätverksamhet har publicerats i ett allmänt råd från myndigheten. Informationsinsatser riktade till elmarknadens aktörer har genomförts i syfte att sprida kunskap om de nya förutsättningarna på elmarknaden. Utvecklingen på elmarknaden har följts upp bl.a. beträffande nättariffer och elhandelspriser. har vidare på regeringens uppdrag tagit fram underlag och förslag till åtgärder avseende bl.a. avgränsning av nätverksamhet och kriterier för lämplig enhet för nätkoncession. Vissa av dessa förslag, jämte förslag från rörande bl.a. stamnätstariffer, har efter remissbehandling utgjort underlag för regeringens förslag till ändring i ellagen i prop. 1997/98:159. har på ett affärsmässigt sätt förvaltat och drivit stamnätet med de statligt ägda utlandsförbindelserna, samt fullgjort sin uppgift beträffande systemansvar och balansavräkning. En långsiktig upphandling av störningsreserver, dvs. snabbreglerad elproduktion, har genomförts. Samarbetet om utvecklingen av den nordiska elhandeln med bl.a. stamnätsoperatörerna i och har vidareförts. Det har bl.a. inneburit att gått in som delägare i den finska elbörsen , och att EL-EX inlett ett samarbete med den gemensamma norsk- svenska elbörsen . Vidare har en överenskommelse ingåtts med det finska stamnätsbolaget om successivt minskade gränstariffer vid överföring på förbindelserna mellan och . Behov av ytterligare harmonisering av regelverken har identifierats i ett gemensamt projekt inom den nordiska elbranschen. Ett 80-tal tillståndsärenden enligt ellagen och rörledningslagen har prövats, i vissa fall av regeringen. Regeringen har bl.a. beviljat nätkoncession för linje för en likströmsförbindelse mellan och . har beslutat om dels ett takpris på timregistrerande mätutrustning med dess installation (prop. 1996/97:85, bet. 1996/97:NU11, rskr. 1996/97:266), dels en ny ellag (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3, rskr. 1996/97:27). En översyn av systemet med leveranskoncessioner inleddes genom uppdrag till en särskild utredare (dir. 1998:37 och tilläggsdirektiv 1998:82). I uppdraget ingår bl.a. att överväga behovet av ett fortsatt skydd för elkunder med låg förbrukning och för den småskaliga elproduktionen. Vidare ingår att med förtur överväga ett undantag för elkunder med låg förbrukning från kravet på timvis mätning. Vidare tillkallades en särskild utredare med uppdrag att se över den lagstiftning som reglerar handel, transporter och distribution av naturgas och annan rörbunden energi (dir. 1998:41). Översynen görs mot bakgrund av bl.a. genomförandet av EG:s naturgasdirektiv. energipolitiska program Vissa insatser inom ramen energipolitiska program redovisas under motsvarande verksamhet på anslagsnivå. När det gäller forskning och utveckling görs den huvudsakliga redovisningen av program på utgiftsområdesnivå och program på anslagsnivå. energipolitiska program Åtgärder på kort sikt Åtgärder på kort sikt inom ramen energipolitiska program omfattar bidrag för att minska elanvändning, bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor samt åtgärder för effektivare energianvändning. har t.o.m. beviljat bidrag för 115 vindkraftsaggregat med en beräknad årsproduktion på el och en total effekt på drygt 75 MW. Två anläggningar för produktion av biobränslebaserad kraftvärme med en sammanlagd eleffekt på 24 MW har beviljats bidrag. Inga beslut har fattats rörande bidrag till investering i småskalig vattenkraft har ännu inte fattats. Åtgärder på lång sikt Åtgärder på lång sikt inom ramen energipolitiska program omfattar stöd till energiforskning samt utveckling och demonstration av ny energiteknik. Programmet skall ses mot bakgrunden av att de statliga insatserna för utveckling av teknik för framtidens energisystem förstärks och koncentreras. Hur verksamheten genomförs och utvecklas kommer att kunna redovisas först eftersom det långsiktiga programmet trädde i kraft först . De tre förordningar som styr de aktuella stöden godkändes av . Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser Energipolitiskt motiverade insatser mot klimatförändringar innefattar ett program för energieffektiviseringsåtgärder m.m. i bl.a. . () har tidigare ansvarat för administrationen av programmet som drivs av . Sedan verksamheten inleddes har t.o.m. 66 projekt initierats varav 55 var färdigställda Flertalet projekt avser konvertering av värmepannor till biobränsledrift. Fletalet projekt har genomförts i och . Avsikten med programmet är att vinna erfarenheter av åtgärder mot klimatförändringar inför ett system med s.k. gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen och att delta i pilotfasen för sådana insatser. Med gemensamt genomförande avses en bilateral eller multilateral överenskommelse enligt vilken länder med höga kostnader för åtgärder mot utsläpp investerar i länder med låga åtgärdskostnader i gengäld. De länder som investerar erhåller i någon form av kreditering att kvitta mot egna utsläpp.