prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Dessa samfund har särskilda ekono- miska svårigheter till följd av att de ofta är nyetablerade och behöver bygga upp de institu- tioner som behövs för att driva verksamheten. pågår en översyn inom av stödet, vilken har föranletts av den pågående stat-kyrkareformen. Kulturarvsmålet Insatser vad gäller i första hand Kulturarvet, Arkitektur, formgivning och design samt Film och medier har bidragit till ett bevarande och brukande av kulturarvet. De statliga insatserna är avgörande för beva- randet och brukandet av kulturarvet. Inom kul- turmiljöområdet fungerar objekt som erhållit ekonomiskt stöd från staten som goda förebil- der, vilka ökar intresset för bättre skötsel och underhåll. Genom samarbete och samverkan mellan myndigheter och andra har synen på kulturmiljövärdena som en viktig del av miljön förstärkts. Dessa har i högre grad än tidigare vägts in vid planering och anläggande av vägar m.m. Allmänhetens intresse för kulturarvsfrågor är fortsatt mycket stort, som kunska- pen om historiska perspektiv har ökat bland t.ex. personer som är verksamma inom jord- och skogsbruksnäringen. Inom filmområdet har viktiga delar av det filmkulturella arvet räddats, bl.a. genom restaure- ringar av färgfilmer. Det nationella handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design har mött mycket positiv genklang och på många håll införs nu riktlinjerna i bl.a. kommande planering. Det finns också ett ökande intresse från allmän- heten för dessa frågor. Lagstiftning, institutio- ners och andras arbete med frågorna samt ökade resurser sätter detta nya kulturpolitiska område i en ny central position. Folkbildningsmålet Folkbildningens verksamhet i studieförbund och i folkhögskolor har stor betydelse för svenskt samhällsliv och kulturliv. Folkbildningen når många människor, har en bred geografisk sprid- ning och bedriver en verksamhet med stor sam- hällsnytta. Den bidrar till att stärka och utveckla demokratin, bredda kulturintresset och utjämna utbildningsklyftorna i samhället. I de 250 kom- muner som saknar statsunderstödda kulturinsti- tutioner är folkbildningen, tillsammans med föreningslivet och folkbiblioteken, de viktigaste arrangörerna av kulturverksamhet. Målen för bidragen till ungdoms- och idrottsverk- samheten Statens bidrag till ungdomsorganisationerna och idrottsrörelsen förbättrar organisationernas eko- nomiska förutsättningar och är därmed ett vik- tigt instrument för att stimulera engagemang och delaktighet i samhällsutvecklingen. 3.2.4 Regeringens slutsatser Regeringen har bedömt resultatet inom utgifts- området i förhållande till målen för den natio- nella kulturpolitiken och målen för ungdoms- och idrottsfrågorna. Måluppfyllnaden är enligt regeringens sammanfattande bedömning god. Utifrån denna resultatbedömning avser rege- ringen att fullfölja inriktningen kultur- politiska beslut. I följande avsnitt utvecklar rege- ringen vilka prioriteringar som görs . 3.3 Prioriteringar Regeringens viktigaste uppgift inom det kultur- politiska området är att fullfölja inriktningen kulturproposition. Detta innebär bl.a. att litteraturen och läsandet skall stärkas, att konstnärernas villkor skall förbättras, att filmen och mediefrågorna lyfts fram liksom arkitektur, formgivning och design samt kultur- arvets demokratiska funktion. Litteraturen och läsandet Litteraturen och läsandet skall stärkas. Littera- turen öppnar nya världar och förmedlar upplevelser. Den ger insikt och hjälper oss att förstå världen och oss själva. Som källa till kunskap är litteraturen svåröverträffad. Den ger oss det språk som gör oss till kulturella och demokratiska varelser. Insatserna för att främja en bred utgivning av kvalitetslitteratur och att göra den tillgänglig för alla ökar. Ett särskilt stöd för distribution av kvalitetslitteratur till folkbibliotek och bokhandel inrättas och ett stöd för läsfrämjande verksamhet för barn och unga permanentas. Bokhandelsstödet byggs ut och informationen och marknadsföringen när det gäller kulturtidskrifterna förbättras. får ett utvidgat uppdrag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsmarknaden. Särskilda insatser görs för att stärka vården av svenska språket. Konstnärernas villkor Människors skaparkraft och kunskap är grunden för en stark samhällsutveckling och en levande demokrati. Detta är en utgångspunkt för en rad olika insatser inom kulturpolitiken, inte minst vad gäller att garantera den konstnärliga friheten. Konstnärernas villkor skall förbättras. Bidragen till konstnärer inom bild- och formområdet för- stärks för att i första hand ge utrymme för sats- ningar på yngre eller ännu ej etablerade konstnä- rer, för konstnärer inom området musik görs ökade insatser för tonsättare och kompositörer som arbetar med beställningsverk samt till sam- arbete mellan upphovsmän och utövande musi- ker. Vidare införs en ny ersättning för biblio- tekens utlåning av fonogram samt en ny stödform i syfte att främja nyskriven svensk dramatik. Härutöver görs satsningar i syfte att stärka den konstnärliga arbetsmarknaden och därmed skapa bättre förutsättningar för konstnä- rer att försörja sig på sin konstnärliga verksam- het. Ett för alla Kulturen är en viktig del i regeringens satsning på Ett för alla. I regeringens välfärdspo- litiska mål ingår att alla människor skall få möj- lighet att vara en del av kulturlivet, att uppleva kulturyttringar och ägna sig åt eget skapande. Det är en kulturpolitisk uppgift att bidra till att människor med olika etnisk och kulturell bak- grund kan mötas och ge varandra impulser. Det är inte minst viktigt när det gäller barns och ung- domars utveckling. I syfte att förbättra barns och ungdomars uppväxtvillkor bör tillgången till en utvecklande och spännande kulturverksamhet stärkas. Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar planeras under det kommande budget- året sådana insatser i viss utsträckning kunna genomföras. skall användas inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen till barns och ung- domars kulturverksamhet. Av avgörande bety- delse för integrationen och invandrares möjlig- heter på arbetsmarknaden är både det talade och skrivna språket. Här har inte minst kulturpoliti- ken en viktig roll att spela. För övrigt lyfts kulturarvets demokratiska funktioner fram, bl.a. genom satsningen på handlingsprogrammet mot främlingsfientlighet och rasism som museerna bedriver. En musei- satsning om Förintelsen har inletts. En annan viktig del i satsningen på Ett för alla är att åstadkomma förbättrade möjlighe- ter för de funktionshindrade att vara delaktiga i kulturlivet. Delaktighetsmålet innebär bl.a. att ovana deltagares villkor i större utsträckning skall vara utgångspunkt för olika insatser. Med anledning av detta görs en satsning på att för- bättra funktionshindrades tillgång till kultur. Kulturarvet Dagens svenska samhälle har bl.a. formats genom en mer än sekellång utveckling av indu- strialismen. Industrisamhället förändras nu drastiskt som vi står inför ett millennieskifte. Det industrihistoriska arvet utgör en betydande del av vårt kulturarv. Det är en del av vardagshistorien som ligger nära i tiden. Regeringen har därför tagit initiativ till en sats- ning på det industrihistoriska arvet. I propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) har regeringen särskilt uppmärk- sammat storstädernas kulturmiljövärden och arkitektoniska värden. Dessa värden är centrala i storstädernas fysiska miljö och bör värnas och utvecklas. Regeringen föreslår därför en särskild treårig satsning på storstadens arkitektur och kulturmiljö. Medel för detta ändamål har beräk- nats för länsstyrelserna i , och län. Kulturmiljöns betydelse i arbetet för en eko- logiskt hållbar utveckling skall prioriteras. Detta skall, under förutsättning av beslut, särskilt beaktas i arbetet med de nya miljökvali- tetsmål som föreslagits av regeringen i enlighet med propositionen Svenska miljömål Miljö- politik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). För att öka tillgängligheten till kulturarvet och bereda arbete till personer med arbetshandikapp föreslår regeringen under utgiftsområde 14, anslaget A3, en särskild satsning Kulturarvs-IT. Satsningen, som omfattar en treårig försöksverk- samhet, syftar till att genom digital bearbetning öka tillgängligheten till samlingarna i framför allt centrala kulturarvsinstitutioner och regionala museer. Verksamheten innebär förbättrade möj- ligheter för t.ex. skolor och andra utbildnings- institutioner, forskningen och allmänheten att ta del av institutionernas samlingar. Verksamheten beräknas totalt omfatta ca 240 personer lönebidrag vid de regionala museerna samt i , men även i Ulriksfors och . Därutöver beräknas ca 40 arbetsledare med utbildning i museiämnen beredas anställning inom satsningen. En annan prioriterad fråga är att driva arbetet med i vidare. Med utgångspunkt från de strategier som de centrala kulturarvsinstitutionerna har redovisat för utveckling av kulturarvets demokratiska funktioner avser regeringen att bereda denna fråga vidare i samverkan med bl.a. berörda insti- tutioner. Arkitektur, formgivning och design Regeringens förslag till handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design antogs av . Detta innebär att det nu finns en god plattform för att stärka detta område. Många samhällssektorer är involverade i arbetet och området kommer att ha fortsatt hög prioritet i regeringens arbete. förstärks och museet skall bl.a. samordna en särskild satsning på arki- tekturfrågor som skall avslutas i ett arkitekturår 2001. Form- och designområdet skall utvecklas. Regeringen kommer att tillsätta en utredning. Regeringen föreslår i denna proposition att skiljs från Statens konstmuseer och bildar en egen myndighet. Filmområdet Statens insatser inom filmområdet syftar bl.a. till att upprätthålla och utveckla värdefull svensk filmproduktion i samverkan med berörda bran- scher, att säkerställa tillgången till ett brett utbud av värdefull film i olika visningsformer i hela lan- det samt till att upprätthålla och utveckla bio- grafens roll som kulturell mötesplats och med- verka till att antalet biobesökare långsiktigt ökar. Insatser på det filmkulturella området görs genom ökat stöd till regionala resurscentrum, fortsatt arbete med restaurering av svensk färg- film, en utbyggnad av filmarkivet samt genom en ökning av stöd till produk- tion av kortfilm. En särskild utredare skall lämna förslag till hur ett framtida stöd till svensk filmproduktion skall utformas (Ku 1998:02). Kulturen som utvecklingsfaktor Kulturens betydelse som tillväxtfaktor lyfts fram genom att dess roll i samhällsutvecklingen med avseende på regional utveckling, sysselsättning m.m. synliggörs. Erfarenheterna av de insatser som gjorts bl.a. inom ramen för visar att kulturen har goda möj- ligheter att bidra till regional utveckling. Genom de regionala tillväxtavtal som skall utarbetas i enlighet med den beslutade regionalpolitiska propositionen kan kulturens betydelse för regio- nal utveckling ytterligare förtydligas. De grupper av regionala aktörer, s.k. regionala partnerskap, som arbetar med dessa avtal har en viktig uppgift att ta tillvara kulturområdets möjligheter. Regeringen avser att bl.a. informera partnerska- pen om dess möjligheter Medier Kulturpolitiken skall värna yttrandefrihet och mångfald inom medierna samt stödja tillgänglig- heten till medierna. För att stärka mångfalden på mediemarknaden görs en omfattande satsning på radio och TV i allmänhetens tjänst. Detta inne- bär bl.a. att () får möjlig- het att starta nya programkanaler samt sända via satellit. Vidare ges SVT ett årligt stöd för särskilt kvalificerad programproduktion. Regeringen föreslår dessutom att SVT och tilldelas särskilda medel ur rund- radiokontot för satsningar på ny teknik och nya programkanaler. Folkbildningen I samband med folkbildningspropositionen (prop. 1997/98:115) har lagt fast de principer och de riktlinjer som bör vara vägledande för statens bidragsgivning till folkbildningen . I propositionen betonas vikten av att folkbildningens organisationer ges ökade möjligheter att pröva nya verksamhetsformer samt för att utvärdera och sprida erfarenheter. I syfte att stimulera och förstärka det pågående förnyelsearbetet inom folkbildningen har regeringen avsatt särskilda medel ur folkbildningens anslag . Förnyelsen och den successiva reformeringen av vuxenutbildningen är av regeringen ett prioriterat område för . Regeringen har också understrukit att folkbildningen har en viktig roll i . Folkbildningen bör därför naturligt ingå i det femåriga utvecklingsarbete som pågår i landets samtliga kommuner. Regeringen har som ett led i avsatt 10 000 utbildningsplatser till folkhög- skolorna. Utöver dessa platser har folkhögskolor och studieförbund, inom ramen för de medel som tilldelats kommunerna för , fått i uppdrag att anordna utbildning motsva- rande över 6 000 årsstudieplatser. Regeringens ambition är att samarbetet mellan kommuner och folkbildning fortsätter att utvecklas som en del i den fortsatta reformeringen av vuxenutbild- ningen. Barns och ungdomars idrott och fritid I syfte att förbättra barns och ungdomars upp- växtvillkor bör tillgången till en utvecklande och spännande idrotts- och fritidsverksamhet stärkas. Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar planeras under det kommande budgetåret sådana insatser i viss utsträckning kunna genomföras inom ramen för de medel som anvisats för . skall användas inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen till barns och ungdomars idrotts- och fritidsverksamhet. 3.4 Regional fördelning av statens stöd till kultur har uttalat (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) att det är motiverat med en utred- ning av hur medlen till kultur fördelas mellan landets regioner. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg.omr. 17, s. 16-19) redovisade regeringen det regionala utfallet för vissa delar av statens kulturutgifter /96. I samband med detta uttalade rege- ringen att hela ansvarsom- råde bör inkluderas i en sådan regional analys. Mot den bakgrunden fick myndigheter och institutioner inom ansvarsområde i regleringsbrevet för i uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av den egna verksamheten för . fick dessutom i uppdrag att dels sammanställa och analysera de regionala analyserna, dels ta fram metoder, rutiner och för- slag till uppläggning av hur en regional analys kan utvecklas. I uppdraget ingick vidare att dis- kutera olika metod- och avgränsningsproblem som kan uppstå. Den första delen av uppdraget rapporterades till regeringen . Den andra delen av uppdrag redovisas till regeringen som ett underlag för det fortsatta utvecklingsarbetet vad gäller regionala analyser. delar i sin rapport upp insat- serna i olika huvudtyper. Det finns dels natio- nella verksamheter där publiken och användarna, oavsett hemort, har samma tillgång till kulturutbudet, men där regionen där verksam- heten är lokaliserad kan ha vissa fördelar, t.ex. i fråga om sysselsättningstillfällen (exempel: stöd till litteraturutgivning), dels nationella verksam- heter där publiken och användarna på den aktu- ella orten har bättre tillgång till kulturutbudet än man har i landet i övrigt (exempel: de centrala museerna och nationalscenerna). Det finns vidare regionala och lokala uppgifter och verk- samheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en region eller att bidragsmedlen förbrukas regionalt och lokalt inom en kulturinstitution, kommun eller annan organisation (exempel: bidrag till regionala kul- turinstitutioner samt verksamheten vid Riksut- ställningar, Rikskonserter och ). Slut- ligen finns internationell verksamhet (exempel: bidrag för gästspel utomlands eller andra projekt i syfte att främja det internationella kultur- utbytet). I flera fall är det svårt att kategorisera verksamheterna enligt dessa fyra huvudtyper. Verksamheterna har ofta både nationella och regionala aspekter. Utfallet av de stöd som för- delas enligt kulturpolitiska kriterier har självfallet ofta betydelse för regionen, även om stöden inte fördelats efter regionalpolitiska kriterier. De regionala analyser som har redovisats från myndigheter och institutioner är inte möjliga att sammanfatta i form av en total fördelning av de statliga utgifterna per län. Det är dock en ambition i det fortsatta utvecklingsarbetet att detta skall bli möjligt . Statens kulturråds samlade utbetalade bidrag på sakanslag uppgick till . Av dessa har redovisats som bidrag med regional anknytning. Räknat i abso- luta tal fördelades de största bidragsbeloppen för regionala ändamål liksom till mottagare i (ca ). Därefter kommer län (ca ), (ca exkl. ), Väster- bottens län (ca ) och (ca ), se tabell 3.1. har utbetalats av som bidrag till kulturhuvud- stadsåret. har valt att hänföra detta bidrag till nationella bidrag. Tabell 3.1 Bidrag från Tusental kronor Region/Län Summa bidrag Andel i befolk- ning, % Andel KUR- bidrag, % 98 281 19,10,län 29 903 3,3,18 495 2,2,52 181 4,5,24 517 3,2,25 286 2,2,län 18 408 2,2,17 837 0,1,14 569 1,1,län 139 209 12,15,19 179 3,2,o län 146 649 8,16,26 125 5,2,22 104 3,2,29 508 3,3,län 28 438 3,3,24 322 2,2,22 530 3,2,26 641 3,2,31 533 2,3,18 696 1,2,53 251 2,5,28 557 3,3,Summa totalt 916 218 100,100,Källa: Omräknat till kronor per invånare erhöll motta- gare i liksom det största stödet (ca per inv.). Därefter kommer (ca per inv. ), (ca per inv. ), (ca per inv.) och (ca per inv. ), se diagram 3.1. En genomgång av de olika verksamhetsom- råden som ingår i bidragsgivning ger delvis samma bild som . Stödet till museer och utställningar uppvisar en förhål- landevis jämn fördelning per län uttryckt i kro- nor per invånare, med undantag av ett par län som visar på stora avvikelser. får högst bidrag (per inv.). Därefter kommer (per inv.) och (per inv.). Det lägsta museistö- det från fick med ca per invånare. Mönstret vad gäller bidragen till både biblio- teks- och musikverksamhet visar att glesbygds- länen erhåller de relativt sett största bidragen räknat i kronor per invånare. Bidragen till teater- och dansverksamhet uppvisar en större spänn- vidd per län jämfört med övriga konstområden. () har redovisat en regional analys av de utbetalade medlen från RAÄ:s olika anslag på ca 198 miljo- ner kronor. Räknat i absoluta tal har samt erhållit de största beloppen (ca resp. ca ). Därefter följer (ca ) och (ca ). Utfallet förkla- ras av att och under en rad år fått större summor för bidrag till grundför- stärkning av innerstadsfastigheter. har regelbundet erhållit extra medel till åtgärder för kyrkorna. Omräknat i kronor per invånare blir bilden delvis annorlunda. intar en särställning med ca per inv. Därefter kommer (ca per inv.) och (ca per inv.). och hamnar på de lägsta nivåerna med ca per inv. Riksutställningar redovisar bl.a. att man nådde av landets kommuner med sina turnerande utställningar. Antalet bokningar (23 st) och vis- ningsdagar (614 st) var flest för . Svenska rikskonserter redovisar att av statsbidraget gick till regional verksamhet. Flest antal konserter hölls i (54 st). Svenska redovisar flest antal föreställ- ningar för (236 st) och Gävle- borgs län (155 st). En länsvis, schablonmässig fördelning av anslag efter turné- statistik visar att Norrlandslänen får det högsta beloppet per invånare: per inv., per inv., Västerbot Diagram 3.1 Bidrag från år per inv. 1 inkl. /inv. tens län per inv., per inv. och per inv. Nationalscenerna har i sina regionala analyser bl.a. redovisat antal föreställningar utanför län. av och av Operans föreställningar ägde rum utan- för . Dessa föreställningar mot- svarade 1,7 resp. av nationalscenernas totala publik . av besö- karna vid Operans Stockholmsföreställningar kommer från andra delar av än Stor- . För saknas motsvarande uppgifter. De centrala museerna har i sina regionala ana- lyser redovisat en rad olika mått. Som exempel kan nämnas att beräknar att arbetet med fördelning av fynd till regionala museer motsvarar 2,94 årsverken och att arbetet med lån och depositioner till regionala museer beräknas till 2,39 årsverken. Flest antal fyndfördelningsärenden rörde län (111 av totalt 196 ärenden). Vad gäller besökarnas hem- vist kan nämnas att av de svenska besö- karna vid kommer från orter utanför . Enligt Tekniska museets pub- likundersökningar sommaren och kommer drygt en tredjedel av museets vuxna besökare från och från lan- det i övrigt. Livrustkammaren, och redovisar exempelvis att nära hälften av de 520 skolgrupper som besökte museerna kom från och mer än en fjärdedel från län. redovisar ett antal olika mått på den regionala spridningen av institutets insatser. Som exempel kan nämnas att fördelades till regionala resurscentrum i nio län. Vidare fördelades bl.a. till 56 biografer i 19 län för teknisk upprustning. I tabell 3.2 redovisas det regionala utfallet för ett urval av verksamheter vid ett antal myn- digheter inom ansvarsom- råde. Tabellen ger endast några exempel och har ingen ambition att vara representativ för hela kulturområdet. För t.ex. redovisas fördelningen av bidrag och stipendier till i bosatta personer (totalt ca 88,1 mil- joner kronor). Av tabellen framgår att av medlen går till mottagare i . För redovisas i tabellen länens andel av summan av antalet avslutade projekt knutna till byggande för statlig verksam- het (totalt 27 projekt), antalet avslutade konst- ansökningar från statliga myndigheter som utan koppling till ny- eller ombyggnad har ansökt om konst (totalt 88 st) samt det vidgade uppdragets verksamhet i samverkan med kommuner, lands- ting, bostadsföretag etc. (totalt 31 projekt). Drygt en femtedel av dessa aktiviteter var knutna till . () redovisar det länsvisa utfallet av bokhandelsstö- det (totalt ). är det län som får störst andel av stödet. Vad gäller och Taltid- ningsnämndens bidragsgivning visas i tabellen hur det totala stödet (utvecklingsstöd, allmänt och tillfälligt driftsstöd, distributions- stöd samt ersättning för taltidningsutgivning; totalt ) har fördelat sig på länen. och län erhåller störst andel av bidragen. Även vad avser Talboks- och punkt- skriftsbiblioteket (TPB) och den i tabellen redo- visade andelen talbokslån per län (totala antalet talbokslån 1 871 709 st) svarar och län för den största andelen. till tros- samfund (SST) fördelar två typer av bidrag: verk- samhetsbidrag och utbildningsbidrag samt lokal- bidrag. I tabellen redovisas utfallet per län av det totala bidragsbeloppet (53,). Av tabellen framgår att länen får stöd i huvudsak i förhål- lande till sin folkmängd, vilket är naturligt med hänsyn till att bidragen i princip fördelas mellan trossamfunden efter det antal personer som samfunden betjänar. Tabell 3.2 Regionalt utfall för olika verksamheter vid ett antal myndigheter inom Kulturdepartmentets ansvarsområde, i procent BFI 1 PSN ochTTN TPB SST 60,5 21,9 9,9 21,2 19,1 22 1,6 4,8 1,7 1,2 3,7 3 1,2 0,7 2,7 3,2 2,7 2 1,1 3,4 2,7 3,8 3,9 4 0,2 2,7 0,8 1,9 3,1 5 0,5 2,0 2,1 0,7 1,8 2 1,1 1,4 9,5 4,9 2,6 2 0,9 0 1,3 1,0 1,2 1 0,3 0,7 8,8 3,2 1,9 2 10,9 14,4 8,0 21,9 11,5 11 0,7 0,7 0,2 0,8 2,7 2 12,6 19,2 9,6 8,3 9,4 11 0,8 1,4 - 0,8 6,5 4 0,3 2,0 - 1,0 2,9 3 0,4 12,0 4,1 3,7 3,3 2 0,7 0,7 1,7 3,6 4,6 6 0,3 2,0 11,8 1,6 2,9 2 0,9 2,7 7,3 3,1 3,6 2 0,8 0,7 4,0 4,1 2,5 2 0,6 5,5 2,0 3,9 3,6 3 0,3 0,7 7,3 0,7 2,1 1 2,5 4,1 1,0 3,6 2,5 4 0,7 6,2 3,5 1,8 1,9 3 Totalt 1 Uppgiften för avser hela nuvarande . Tabell 3.3 Landstingens och kommunernas driftkostnader 1996 Län Landsting (totalt, tkr) Landsting (kr/inv.) Kommuner (totalt, tkr) Kommuner (kr/inv.)