prop · GM038 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1998/99:8 Investeringsplaner för trafikens infrastruktur Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redovisar regeringen för kännedom en samman- fattning av innehållet i nationella väghållningsplan, Banver- kets stomnätsplan och länsplanerna för regional transportinfrastruktur. Skrivelsen redovisar även regeringens ställningstaganden till planerna. Innehållsförteckning 1 Bakgrund 3 2 Stomnätsplan för åren 1998 2007 4 2.1 Omfattning av stomnätsplanen 4 2.2 Investeringar enligt stomnätsplan 4 2.3 Effekter av åtgärderna i stomnätsplanen 5 2.4 Regeringens fastställelse av stomnätsplanen 7 3 Nationell väghållningsplan för åren 1998 2007 8 3.1 Omfattningen av nationell väghållningsplan 8 3.2 Investeringar enligt nationella väghållningsplan 9 3.3 Effekter av åtgärderna på det nationella stamvägnätet 11 3.4 Regeringens fastställelse av den nationella väghållningsplanen 12 4 Länsplaner för regional transportinfrastruktur 13 4.1 En ny länsplaneprocess 13 4.2 Länsplanernas innehåll 14 4.3 Effekter av åtgärderna i länsplanerna 15 5 Regeringens överväganden 16 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 19 1 Bakgrund Efter förslag från regeringen beslutade (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) om en långsiktig inriktning för investeringar i trafikens infrastruktur. Mot bakgrund av beslut gav regeringen , och länen i upp- drag att upprätta investeringsplaner för perioden 2007. Länens pla- ner upprättas i tre försökslän av regionala självstyrelseorgan och i övriga fall av länsstyrelserna. I denna skrivelse redovisar regeringen för kännedom en sammanfattning av innehållet i nationella väghållningsplan, stomnätsplan och länsstyrelsernas och i förekommande fall självstyrelseorganens länsplaner för regional transportinfrastruktur. Skri- velsen redovisar även regeringens ställningstaganden. Kraven på transportinfrastrukturen blir alltmer komplexa, vilket har ökat behovet av en väl fungerande samordning och planering av investe- ringar. Länsstyrelserna och självstyrelseorganen (fortsättningsvis kallade länen) har i denna planeringsomgång i enlighet med beslut om en ny regional planeringsprocess beslutat om användningen av en större del av investeringsmedlen . Investeringsplanerna är framtagna inom ramen för en samordnad investeringsplaneringsprocess. , och länen upprättade på grundval av beslut och regeringens planeringsdirektiv planförslag. , och utvecklade på regeringens uppdrag en metod för strategiska miljöbedömningar, som tillämpades vid utformningen av planerna. Utkast till planerna remitterades samlat till . För att främja planernas kvalitet genomförde på regeringens uppdrag under remiss- tiden en granskning av kvaliteten i underlaget till remissplanerna. Trafik- verken och länen bearbetade sina planförslag sedan synpunkter inkom- mit. och lämnade sina planförslag till regeringen för fastställande . Länsplanerna fastställdes av respektive länsstyrelse eller självstyrelseorgan. fastställde regeringen den nationella väghållningsplanen och stomnätsplanen med vissa justeringar. fick länsstyrelserna i och i uppdrag att samordna sina planer på några punkter sedan överklagat dem. fastställdes även dessa två länsplaner. Infrastrukturplaneringen för perioden 2007 har baserats trafikpolitik och beaktat överväganden inför det nya trans- portpolitiska beslut som fattades . Regeringen har i fast- ställandet av långtidsplanerna ytterligare justerat planerna med hänsyn till det nya transportpolitiska beslutet. Långtidsplanerna anger en prioritering av investeringar. Prövningen av projekt och medelstilldelningen kan medföra avvikelser när det gäller de kostnader och genomförandetidpunkter som planen an- ger för enskilda objekt. 2 Stomnätsplan för åren 1998 2007 I det följande sammanfattas innehållet i förslag till stom- nätsplan för åren 1998 2007. Därefter följer regeringens ställnings- tagande till planen. För ytterligare information hänvisas till dokument Stomnätsplan 1998 2007, upprättad , Effektredovisning av förslag till stomnätsplan och länsplaner samt till regeringens fastställelsebeslut (K98/886/3). 2.1 Omfattning av stomnätsplanen I upprättade stomnätsplan presenteras åtgärder för . I planen ingår utbyggnader och upprustningar av järn- vägar, plankorsningsåtgärder, tågradio och standardhöjande reinveste- ringar. är kostnader för på- gående projekt, såsom byggande av anslutningar till samt utbyggnader till dubbelspår på delar av sträckan , och Norra stambanan. Utbyggnaden av finan- sieras helt i särskild ordning och ingår därmed inte i planeringsramen. delfinansieras med medel från stomnätsplanen. 2.2 Investeringar enligt stomnätsplan stomnätsplan följer den inriktning som har beslu- tat. fortsätter satsningarna för snabbtågstrafik (/h) på linjerna , , och . Slutförandet av förbättringar för persontrafiken från föregående plan ligger i början av planperioden. De projekt som startar har en starkare godstrafikprofil . Behov av kapacitetsinvesteringar har varit en viktig utgångspunkt för planen. Satsningar på ökad spårkapacitet görs över hela järnvägsnätet. Godstrafik i relationen /Bergslagen leds i första hand via och /Vänerbanan på ett nytt godsstråk väster om , där kapaciteten höjs genom olika typer av åtgärder. Dess- utom ingår medel för höjning av högsta tillåtna axellast till och åtgärder för utökad lastprofil som skall förbättra godstrafikens konkur- renskraft. Åtgärderna är i detta fall inte fördelade stråkvis, eftersom de skall samordnas med trafikoperatörernas och godskundernas önskemål och planer eller beslut om anskaffning av vagnar. I första hand prioriteras inrikes systemflöden. Under första delen av planperioden påbörjas också höjning till som högsta tillåtna axellast på sträckan . Den tidsmässiga prioriteringen i planen har påverkats av stora investe- ringsprojekt som , och , som krä- ver samordning med andra objekt. För att ge trafiken till och från via goda förutsättningar föreslår åtgär- der i länsjärnvägen mellan och . Andra större investeringar är bangårdsombyggnad i samt dub- belspår norrut från , ombyggnad av och bangården i . Av tabell 2.1 framgår avsättningar i stomnätsplanen. Tabell 2.1 Investeringsmedel i förslag till stomnätsplan Stråk Mkr åren 1998 2007 Kommentarer Västra stambanan 958 Fastställelsebeslutet omfattar inte åtgärder som berör tunnelprojektet vid se avsnitt 2.4 Kust till kust-banan 648 Godsstråket genom Bergslagen 2 231 /Vänerbanan 2 268 Åtgärderna skall utföras i enlighet med avtal mellan staten och intressenter AB från 1998-03-23 Sala 208 Fastställelsebeslutet avser fyra spår mellan södra och samt för icke specificerade kapacitetshöjande åtgärder 108 Av beloppet avser i . Regeringen reducerade detta belopp till i enlighet med gällande avtal Rangerbangårdar 462 Hela beloppet avser förbättringar av . Regeringen minskar i fastställelsebeslutet beloppet till Haparandabanan 83 2.3 Effekter av åtgärderna i stomnätsplanen Tillgänglighet Investeringar som ger kortare restider görs på samtliga stomjärnvägar med persontrafik. Genom tidigare insatser har restiderna redan förkortats betydligt på sträckorna och . I stomnätsplanen för åren 1998 2007 minskas restiden framför allt i rela- tionerna , , , /, samt . Förbättringarna i stomnätsplanen innebär förbättrade möjligheter för kollektivtrafik och skapar t.ex. förutsättningar för regional tågtrafik på sträckorna , och samt genom i . Planen skapar också in- frastrukturella förutsättningar för snabbtågstrafik . Konsekvenser för godstrafiken Stomnätsplanen innebär att järnvägens konkurrenskraft för godstrafik stärks. Åtgärderna i stomnätsplanen höjer tillsammans med den genomsnittliga hastigheten för godstrafiken genom avståndsförkort- ningar, hastighetshöjningar och kapacitetsförbättringar i järnvägssyste- met. Kvaliteten i tågföringen ökar genom förbättrad driftsäkerhet. Antalet förseningstimmar minskar. Bärigheten höjs på stora delar av järnvägsnätet. Efter planens genom- förande tillåter av stomjärnvägsnätet (inklusive ) en axellast på , jämfört . Bärighetshöjningen inne- bär en betydande kostnadssänkning för godskunder och operatörer, som kan lasta mer per vagn. Huvuddelen av stomjärnvägsnätet er- håller dessutom den nya större lastprofilen (bredd och höjd ). Miljö Åtgärderna i stomnätsplanen innebär att person- och godstrafiken stärker sin konkurrenskraft gentemot andra transportslag. Detta innebär en viss överflyttning av resenärer och gods till järnvägen, vilket i sin tur innebär minskade utsläpp från väg-, luft- och sjötransporter. För att begränsa intrångseffekter av järnvägsinvesteringar studerar möjligheter att utveckla användningen av befintlig infrastruk- tur. Åtgärderna i stomnätsplanen har mer karaktären av åtgärder i befint- ligt nät än stora satsningar på nya banor i ny sträckning. Trafiksäkerhet Den pågående satsningen på att minska antalet plankorsningar och öka skyddet vid de kvarvarande har givit resultat. Såväl antalet olyckor som antalet omkomna har reducerats. finns ca 4 300 plankors- ningar i stomjärnvägsnätet. minskas antalet , som skyddet vid kvarvarande plankorsningar förbättras. Tillsammans med åtgärder på länsjärnvägarna i länsplanerna innebär åt- gärderna en minskning av antalet döda med fyra och av antalet skadade med 10 personer . Med åtgärderna i planen ökar järnvägens konkurrenskraft. Överflytt- ning av resande och gods från andra transportmedel beräknas också med- föra att antalet dödade i trafiken minskar med tre personer och antalet skadade minskar med 122 personer . Regional balans Stomnätsplanen innebär förbättringar för person- och godstrafik i hela landet och nyttan av åtgärderna har stor geografisk spridning. Ett område med låg tillgänglighet som får betydande restidsförkortningar genom snabbtågsanpassningen är . Upprustning- arna av Kust till kust-banan (), Älvsborgs- banan () och Mittbanan öster om ger också förbättrad hastighetsstandard. 2.4 Regeringens fastställelse av stomnätsplanen Regeringen fastställde stomnätsplan med vissa ändringar. De åtgärder som ingår i förslag skall reduceras så att de be- räknade kostnaderna för stomnätsplanen inte överstiger planeringsramen . Reduktionen skall inte påverka kostnaderna för icke specificerade åtgärder för att öka tillåten axellast. Kostnaderna för i upptas i planen med 1 900 mil- joner kronor, i stället för som i förslag. Anledningen är att det inte finns underlag som visar att statens åtagande i behöver utökas i förhållande till den i avtalet angivna kostnaden plus justering av prisnivån. Om Citytun- nelkonsortiet finner att kostnaderna för projektet avviker från beloppen i avtalet skall anmäla detta till regeringen och redovisa ett be- slutsunderlag som beskriver kostnadsnivåer för alternativa handlings- vägar samt alternativens konsekvenser. Som regeringen tidigare meddelat i vårpropositionen (sid. 152) ingick staten och intressenter AB en överens- kommelse med anledning av försening av utbyggnad av . Regeringens fastställelse avser åtgärder på och i enlighet med denna överenskommelse. Vad gäller investeringar i avser fastställelsen en utbyggnad till fyra spår mellan södra och . Vidare av- sätts för icke specificerade kapacitetshöjande åt- gärder, dvs. regeringen utesluter inte andra lösningar än utbyggnad till tre spår mellan södra och . Regeringen har givit och i uppdrag att med medverkan från kommun utreda de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för alternativa åtgärder i . En utgångspunkt för spårut- byggnad genom centrala skall vara utredning , Nya spår genom . Alternativet med ett tredje spår i ytläge bör därvid kombineras med en vägtunnel som ersätter . Uppdraget skall redovisas . finansieras i särskild ordning och omfattas inte av försla- get till stomnätsplan. Behovet av investeringar i är avhängigt av fortsatta beslut om byggande av . Ett utrymme på skall reserveras för , dvs. ett lägre belopp än i förslag. Regeringen ger också i uppdrag att redovisa en järnvägsutredning med miljökon- sekvensbeskrivning och samhällsekonomisk bedömning av olika alterna- tiva investeringsåtgärder på innefattande olika standard- och kostnadsnivåer. Regeringen fastslår att planen inte omfattar fortsatta åtgärder som be- rör tunnelprojektet vid eller åtgärder på andra sträckor med anledning av projektet. Regeringen kommer att fatta beslut i dessa frågor först då Kommissionen (M 1997:04) med anledning av tunnelbygget genom har lämnat sitt slutbetänkande och i en- lighet med regeringsuppdrag har lämnat underlag. tar fram en fastställd version av stomnätsplanen utifrån re- geringens fastställelsebeslut. Regeringens fastställelse innebär inte något ställningstagande till de olika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före genomförande prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lag- stiftning. 3 Nationell väghållningsplan för åren 1998 2007 I det följande sammanfattas innehållet i förslag till nationell väghållningsplan för åren 1998 2007. Därefter följer regeringens ställ- ningstagande till planen. För ytterligare information hänvisas till Väg- verkets Nationell plan för vägtransportsystemet 1998 2007 , regering- ens fastställelsebeslut (K98/891/3) samt till regeringen avrapporterade konsekvenssammanställning av nationell plan för vägtransportsystemet och de länsvisa planerna för regional in- frastruktur . 3.1 Omfattningen av nationell väghållningsplan Nationell väghållningsplan ingår som en del i nationella plan för vägtransportsystemet. Övriga delar är planer för åtgärder inom miljö- och trafiksäkerhetsområdet samt inom övriga sektors- områden och myndighetsutövning. Det finns dels en samlad beskrivning av konsekvenserna av alla olika typer av åtgärder som diskuteras i pla- nen, dels en beskrivning av de förväntade effekterna av väghållningspla- nen. Dessutom finns en beskrivning av strategier och syn på vägtransportsystemets utvecklingsbehov. I det följande koncentreras be- skrivningen till innehållet i väghållningsplanen och de förväntade kon- sekvenserna av åtgärderna i väghållningsplanen. upprättade väghållningsplan innehåller investeringar i stamvägnätet såsom ny- och ombyggnader, fysiska trafiksäkerhetsåtgär- der, riktade åtgärder för ökad tillgänglighet och trafikövervakning samt väginformatikinvesteringar för . av investeringsmedlen avser redan pågående objekt. Dessutom anges mål för olika drift- och underhållsåtgärder som skall uppnås med de 56 mil- jarder kronor som avsätts för drift- och underhållsåtgärder under 10-års- perioden. 3.2 Investeringar enligt nationella väghåll- ningsplan De investeringar som föreslår uppfyller ett eller flera av fyra huvudkriterier för prioriteringen som ställt upp på grundval av och regeringens krav på investeringarna. Lönsamhetskriteriet innebär att den beräknade samhällsekonomiska lönsamheten av en in- vestering skall ligga över en viss nivå. Flödeskriteriet innebär att vid ett givet trafikflöde bör vägen ges en viss utformning oberoende av om an- läggningskostnaderna är höga. Kriteriet för regional balans innebär att åtgärder som på ett avgörande sätt förbättrar tillgängligheten i områden som har låg tillgänglighet inom vissa gränser kan prioriteras. Trafik- säkerhetskriteriet innebär att åtgärder som förväntas ge en större minsk- ning av antalet döda och skadade per satsad miljon kronor än genomsnittet av lönsamma åtgärder kan prioriteras. Lönsamma åtgärder på ett strategiskt viktigt vägnät bestående av , E 6 () , , E 18 samt E 4 har prioriterats särskilt högt. Huvuddelen av investeringarna inom ramen för flödeskriteriet går till utbyggnad av genom , men även till åtgärder på i . Fördelningen av investeringsmedel i upprättade nationella väghållningsplan redovisas i tabell 3.1. Investeringsmedel i förslag till nationell väghåll- ningsplan Åtgärd Mkr åren 1998 2007 Kommentarer Nybyggnads- och om- byggnadsåtgärder (se spec. nedan) 26 656 Inkl. fysiska trafiksäkerhetsåtgärder för E 4 2 748 Av det avsatta beloppet lyfte regeringen bort avsedda för förbifart se avsnitt 3.4 E 4 4 482 Rv 40 1 141 E 6 6 839 Regeringen påpekar att för varje objekt särskilt skall motivera vald standard E 20 2 346 E 18 2 075 E 22 2 312 Rv 44 Båberg 260 Medlen får endast användas under förutsättning att i , från 1/1 1999 Västra , åtar sig att senare avsätta motsvarande utrymme för investeringar i det nationella stamvägnätet i länsplanen Rv 70 638 Rv 47/48/64 564 Rv 50/60 920 Regeringen anger att ombyggnad av vid skall ingå i planen. Däremot avser regeringens fastställelse inte objektet i se avsnitt 3.4 Rv 55/56/53/67 50 Rv 31/33 170 E 12 Umbukta 736 Fysiska trafiksäker- hetsåtgärder ej specificerade på stråk 2 210 Riktade åtgärder för ökad tillgänglighet och trafikövervakning 500 Avser rekonstruktion av broar och vägar på stamvägnätet SUMMA 31 166 3.3 Effekter av åtgärderna på det nationella stamvägnätet Tillgänglighet Investeringarna i planen innebär att restiderna förkortas främst genom byggande av nya vägar med bättre geometrisk standard, byggande av förbifarter och förbättrad beläggningsstandard. Den totala restidsminsk- ningen vid planperiodens slut till följd av väghållningsplanens åtgärder beräknas till ca . Dessutom beräknas fordonskostnaderna minska med ca . Hastig- hetssänkningar som i enlighet med separat trafiksäkerhetsplan genomförs av trafiksäkerhetsskäl kan i praktiken komma att innebära en ökning av restider. Denna ökning skulle dock bli större utan investeringarna i pla- nen. Miljö De föreslagna åtgärderna innebär mycket marginella förändringar när det gäller utsläpp av koldioxid, kväveoxider, svaveldioxid och flyktiga kol- väten. Antalet personer som utsätts för buller över (A) beräknas minska med 6 900 personer till följd av åtgärderna på stamvägnätet. har identifierat risker för konflikter med natur-, kultur- och miljöintressen på samtliga strategiskt viktiga vägar. I och med att ris- kerna är kända menar att möjligheterna är stora att reducera eller undvika intrång. Genom att vägstandarden inte låses fast på samma sätt som i tidigare plan finns större möjligheter till miljöanpassning. Lös- ningarna kan innebära nya avvägningar där flexibel vägstandard samt möjligheter att använda befintlig väg och trafikstyrning beaktas tillsam- mans med övriga krav på ökad miljöanpassning. Regeringen har valt att i fastställelsebeslutet särskilt behandla investeringar i relationen väg E 4, där investeringar i befintlig skulle innebära en konflikt med området , som är av riksin- tresse för natur, kultur och friluftsliv. Trafiksäkerhet Nyinvesteringarna utformas med utgångspunkt från nollvisionens inten- tioner att ingen på lång sikt skall dödas eller skadas svårt i trafiken. Ett antal sträckor och åtgärder har motiverats specifikt av trafiksäker- hetsskäl. Även på stamvägnätet i övrigt genomförs åtgärder som är moti- verade utifrån nollvisionens krav, t.ex. förbättringar av vägens sidoom- råden och korsningar. Den ökade satsningen på drift och underhåll inne- bär en förbättrad vinterväghållning. beräknar att åtgärderna i väghållningsplanen kommer att leda till 50 färre dödade och 230 färre svårt skadade vid utgången av . De ytterligare trafiksäkerhetsförbättringar som krävs för att uppnå verksamhetsmålen skall genom reformarbete. Regional balans En jämnare regional fördelning har preciserats som att restiderna skall minska lika mycket i områden med låg tillgänglighet som i övriga om- råden. Väghållningsplanens åtgärder på nationella stamvägar kan inte ensamma leva upp till detta. Bärighetsåtgärder i länsplanerna bidrar dock till en utjämning. 3.4 Regeringens fastställelse av den nationella väghåll- ningsplanen Regeringen fastställde nationella väghåll- ningsplan med vissa ändringar. Omfattningen av åtgärderna som ingår i förslag skall redu- ceras så att de beräknade kostnaderna för väghållningsplanen inte över- stiger planeringsramen . Objektet förbifart på utgår ur planen eftersom objektet inte uppfyller något av de prioriteringskriterier som ställt upp. har antalet dödade och svårt skadade i vägtrafi- ken minskat. bröts denna positiva trend. har reformarbetet inte gett önskat resultat. Regeringen vill därför tidigare- lägga fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. har givits i uppdrag att upprätta och genomföra en särskild trafiksäkerhetsplan för åren 1999 2003. Planen skall redovisas till regeringen . Mot bakgrund av beslut om inriktning av infrastrukturin- vesteringarna (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174), som anger att varje del av stamvägnätet bör byggas ut i den takt som är motiverad av trafikförhållandena på respektive del, fastställer inte rege- ringen förslag till fyrfältsväg för väg E 6 mellan och . I stället skall för varje objekt pröva vilken standard som är motiverad av trafikförhållandena och andra omständig- heter. Ombyggnaden av i skall ingå i planen. Däremot av- ser regeringens fastställelse inte objektet i , men motsvarande belopp reserveras i planen för investeringar mellan och väg E 4. skall lämna ytterligare underlag för att ge regeringen förutsättningar för ett fastställelsebeslut. I samråd med Riks- antikvarieämbetet och skall redovisa dels åtgärder för att på lång sikt nå en hållbar helhetslösning, dels förslag till investeringar för den kommande tioårsperioden. Regeringen anger att åtgärder på får finansieras med medel från nationella väghållningsplanen endast under förutsättning att länssty- relsen för , från 1/1 1999 Västra , enligt särskild överenskommelse med åtar sig att senare ställa motsvarande utrymme i länsplanen för regional transportin- frastruktur till förfogande för investeringar i det nationella stamvägnätet. Regeringens fastställelsebeslut innebär att måste ompröva prioriteringen av och tidsplanen för objekt i planen. tar fram en fastställd version av planen som är i enlighet med regeringens fast- ställelsebeslut. Regeringens beslut att fastställa den nationella väghållningsplanen för perioden 2007 innebär inte något ställningstagande till förslag till målstandard för de nationella stråken och ej heller till de olika projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före ge- nomförande prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lag- stiftning. 4 Länsplaner för regional transportinfrastruktur 4.1 En ny länsplaneprocess Länen har i enlighet med beslut hanterat en större del av in- vesteringsramen i denna planeringsomgång . Länsplanerna omfattar investeringar och förbättringsåtgärder i statliga vägar som inte är nationella stamvägar och statliga järnvägar som inte är stomjärnvägar, samt bidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar, åtgärder för för- bättrad miljö eller trafiksäkerhet samt för att öka tillgängligheten till kollektivtrafiken för funktionshindrade resenärer. Fördelningen av planeringsram till respektive länsplan har skett i två steg. I ett första steg tilldelade regeringen olika s.k. regionberednings- grupper, motsvarande regioner, en medelsram. Fördelningen av medel baserades på ett fördelningsförslag som utarbetades av (), och i samråd med , och länen. Förslaget presente- rades och utgångspunkten var att nyckeln för fördel- ningen på respektive regionberedningsgrupp skulle bygga på vad som angavs i infrastrukturpropositionen (prop. 1996/97:53). Arbetet resulte- rade i att finansiella planeringsramar fastlades för respektive regionbe- redningsgrupp och för planeringsperioden som helhet. I ett andra steg fördelade sedan de i regionberedningsgruppen ingående länen planeringsmedlen mellan sig med möjlighet att ta hänsyn till regio- nala förhållanden. I det planeringsuppdrag som verken och länen fick i regeringens beslut angavs vissa riktlinjer för planeringsmedlens fördelning på olika åtgärdstyper av vikt för att de nationella målen skall kunna upp- fyllas. Sedan länsplanerna remitterats och bearbetats utifrån de synpunkter som inkommit fastställdes de . För fastställdes planen av , för av i , för län av i län och i övriga län av respektive länsstyrelse. Länsplanerna för och överklagades av till regeringen.