prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett utvecklat och effektivt Regeringskansli måste kunna ta till vara de möjligheter som den moderna informationstekniken erbjuder. bör tonvikten ligga på utbildning och kommunikation av vilka möjligheter IT- systemen erbjuder för en effektiv verksamhetsutveckling. Som ett led i utvecklingen av informationstekniken- och i strävan att höja personalens kompetens kommer att pröva möjligheten att erbjuda personalen hem-pc. Regeringens, och myndigheternas rättsinformation skall med hjälp av informationsteknik göras mer tillgänglig på ett enhetligt sätt. anslag I syfte att förstärka regeringens ledning och styrning av statsförvaltningen, öka kvaliteten i beredning av regerings- ärenden samt förbereda och genomföra det svenska ordförandeskapet i EU , föreslår regeringen en anslagshöjning för med . De avsatta medlen avseende EU-ordförandeskapet används för utgifter som kan uppstå inom hela . Till och med innevarande budgetår har utgifterna för försvarsattachéerna i beräknats under utgiftsområde 6 Totalförsvar, anslaget Försvarsmakten. Dessa attachéer kommer att förordnas som specialattachéer med (Försvarsdepartementet) som huvudman. Utgifterna beräknas därför från och med i stället under anslaget m.m. anslag kommer även att täcka utgifterna för verksamhet. Övriga frågor Anslagen till de olika departementen sammanfördes /95 till det gemensamma anslaget Regeringkansliet m.m. Regeringen bör ha möjligheten att från anslaget m.m. ta i anspråk medel för begränsade ändamål som ursprungligen tillgodosågs från Extra utgiftsanslagen. Före /90 fanns på de flesta huvudtitlar i statsbudgeten uppförda särskilda reservationsanslag till Extra utgifter. Från dessa anslag kunde betalas kostnader för olika ändamål som inte täcktes av andra anslag på statsbudgeten och som inte var kända när förslaget till statsbudget beräknades men som regeringen ändå ansåg vara angelägna att täcka. Anslagen till de olika departementen är sammanförda till det gemensamma anslaget m.m. Regeringen föreslår att medger att anslaget m.m. får användas för att bekosta utgifter som tidigare tillgodosågs med medel från anslagen Extra utgifter. Det kan således gälla ändamål som inte i sig avser kostnader för , men som hänger samman med den verksamhet som bedrivs inom den sektor av samhällslivet som ett departements verksamhetsområde omfattar. Någon uppräkning av anslaget krävs inte för detta. påtalade i sitt granskningsbetänkande (bet. 1996/97:KU25 avsnitt 3.1) att regeringen hade bemyndigat departement (efter ) att disponera anslag på statsbudgeten även om dessa inte har samband med departementsadministrationen och arbetet med beredning av regeringsärenden. Mot bakgrund av vad påtalat kommer regeringen, i likhet med vad som anfördes i förra årets budgetproposition (prop. 1997/98:1 utg.omr 1 avsnitt 5.2), vid bered- ningen av regleringsbreven för nästa budgetår att i varje särskilt fall noggrant pröva skälen för att anslagsmedel ställs till disposition. Tabell 6.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 1 870 944 Pris- och löneomräkning 33 196 Ramhöjning 250 000 Rampåverkande överföringar, nettoförändring 6 386 Justering av 18 893 Förslag 1999 2 179 419 Tabell 6.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 789 1999 Förslag 1 011 2000 Beräknat 1 011 2001 Beräknat 1 011 Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Regeringens överväganden Slutsatser Mot bakgrund av den gjorda upphandlingen av tryck- och distributionstjänsten för SFS föreslår regeringen att anvisas för ändamålet 1999. Det nuvarande avtalet gäller till utgången av . Efter detta kommer en ny upphandling att göras. beräknas anslaget uppgå till respektive . C3 Allmänna val Tabell 6.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 217 400 1999 Förslag 100 000 2000 Beräknat 5 000 2001 Beräknat 15 000 1 Varav 12 400 tkr i samband med den ekonomiska vårpropositionen Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen är beroende på vilka val som hålls . Regeringens överväganden Valet till har utvärderats i betänkandet Utvärderat personval (SOU 1996:66). Utvärderingen visar att det låga valdeltagandet, , delvis kan förklaras av att väljarna ansåg sig dåligt informerade om EU. Utredningen betonade därför vikten av att partierna bedriver aktiva valkampanjer. Enligt regeringens mening är det ytterst angeläget att valdeltagandet blir högre i valet till 1999. Regeringen föreslår därför i tilläggsbudgeten i denna proposition en anslagsförstärkning om för att klara partiernas informationsinsatser vid valet till . Slutsatser Med anledning av omprioriteringar 1999 inom utgiftsområdet dras anslaget engångsvis ned med . Anslagssparandet täcker den engångsvisa neddragningen. Regeringen föreslår att anslaget 1999 skall uppgå till . Beloppet avser kostnader för valet till . och 2001 beräknas anslaget uppgå till respektive . C4 Stöd till politiska partier Tabell 6.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 145 200 1999 Förslag 139 900 2000 Beräknat 145 200 2001 Beräknat 145 200 1 Varav -12 400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Enligt lagen (1972:625, omtryckt 1987:876, ändrad senast 1996:1553) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivå (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:85). Regeringens överväganden Slutsatser Beroende på engångsvisa omprioriteringar 1999 inom utgiftsområdet föreslår regeringen att anslaget sänks med . Anslagssparandet täcker den engångsvisa neddragningen. föreslår regeringen att anslaget uppgår till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar Justitiekanslern, och . 7.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag1 2000 Beräknat anslag 2001 45,8 47,1 48,5 55,6 56,3 51,0 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall överskred förvaltnings- anslaget med mer än vad anslagskrediten medger. Verksamhetsutfallet är svårt att bedöma utifrån resultatredovisningen. Av Justitiekanslerns resultatredovisning framgår att ärendebalansen har ökat med . Förklaringen är bl.a. en stadigvarande ökning av arbetsbelastningen och en stor mängd ärenden av engångskaraktär i samband med anslutning till EU. Anslagssparandet 1997 om beror främst på senareläggning av investeringar Datainspektionens enklare tillstånds- ansökningar har minskat kraftigt till följd av att generella föreskrifter numera får utfärdas för personregister. Mål inom verksamhetsområdet skall värna om rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens område. Automatisk databehandling av personuppgifter skall inte medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. God sed skall iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. skall verka för en levande samisk kultur. Revisionens iakttagelser invänder mot anslagsöverskridande (se anslaget D3 Same- tinget). 7.3 Anslag D1 Justitiekanslern 7.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 010 1999 Förslag 11 626 2000 Beräknat 11 882 1 2001 Beräknat 12 096 2 1 Motsvarar 11 669 tkr prisnivå 2 Motsvarar 11 709 tkr prisnivå Justitiekanslern () skall utöva tillsyn över den offentliga verksamheten. JK skall vidare bevaka statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare och högste ombudsman. Till JK:s arbetsuppgifter hör även att besluta i skaderegleringsfrågor och att utföra vissa processförande uppgifter. JK skall dessutom fullgöra åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. JK har slutligen tillsyn över advokatväsendet och vissa uppgifter i fråga om personregister och övervaknings- kameror. Det anslagssparande som JK har byggt upp har sin orsak bl.a. i senareläggning av investeringar. JK förväntas förbruka större delen av anslagssparandet under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning JK:s mål är att värna rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, att se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt att bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Av resultatredovisningen för framgår att antalet inkomna ärenden har ökat och antalet avgjorda ärenden minskat . Vidare framgår att ärendebalansen har ökat . Det finns ett flertal orsaker till den kraftiga ökningen av ärendebalansen. Dels rör det sig om en stadigvarande ökning av JK:s arbetsbelastning, dels rör det sig om problem av övergående natur som bl.a. hänger samman med personalsituationen samt att en stor mängd ärenden av engångskaraktär som har samband med anslutning till EU har kommit in till myndigheten under . JK har, liksom under föregående budgetår, prioriterat balansens åldersstruktur och hade endast 18 ärenden i balans som var äldre än . Det faktum att den övervägande delen av tillgängliga resurser för JK:s tillsynsverksamhet måste användas för prövning av de tillsynsärenden som initieras genom anmälningar från enskilda ledde till att JK under budgetåret endast kunde genomföra två inspektioner. JK:s resultat får med hänsyn till bl.a. den ökade arbetsbelastningen och personal- situationen anses gott, trots den kraftigt ökade ärendebalansen. Ny inriktning av JK:s tillsynsverksamhet En central uppgift för JK är att utöva tillsyn över den offentliga verksamheten. Det är enligt regeringens bedömning angeläget att ett arbete inleds som syftar till att JK:s tillsynsuppgift får en bredare inriktning än och att tillsynen mer tar sikte på rättsliga systemfrågor. JK skall inte längre ha en skyldighet att pröva klagomål som har väckts av enskilda, om inte JK själv finner anledning att ta initiativ till vidare åtgärder. Tillsynen bör i första hand inriktas på verksamhetsområden där det saknas ordinära tillsynsorgan. Även frågor som rör flera myndighetssfärer skall omfattas av JK:s tillsyn. Arbetet bör syfta till att genom granskning av den offentliga verksamheten söka finna konstruktiva lösningar på olika problem i förvaltningen på ett sätt som gagnar rättssäkerhet och effektivitet. Slutsatser De förändringar i yttrandefrihetsgrundlagen samt beträffande det allmännas skadestånds- ansvar som planeras träda i kraft kommer att medföra en ökad arbetsbörda för JK. Verksamheten påverkas också av den nya personuppgiftslagen som träder i kraft och bl.a. medför att JK befrias från det stora flertalet ärenden som rör personregister. Den stadigvarande ökningen av ärende- mängden i kombination med de förändringar i arbetsuppgifterna som kan förväntas med bl.a. den nya inriktningen av tillsyns- verksamheten gör att JK behöver tillföras medel för att kunna anställa ytterligare personal. JK bör också ges ökade resurser för att kunna möta utvecklingen på IT-området. Regeringen föreslår därför att JK:s ram ökar med för . Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Vid anslagsberäkningen har dessutom en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. justeras anslaget ned med . Regeringen anser att JK bör anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till . och 2001 beräknas förbrukningen uppgå till respektive . Tabell 7.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 9 199 Pris- och löneomräkning 417 Justering av -22 Ramhöjning 2 000 Rampåverkande överföringar, nettoförändring 10 Övrigt 22 Förslag 1999 11 626 D2 Datainspektionen Tabell 7.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 824 1999 Förslag 30 309 2000 Beräknat 30 527 1 2001 Beräknat 24 773 2 1 Motsvarar 29 979 tkr prisnivå 2 Motsvarar 23 979 tkr prisnivå Datainspektionen prövar frågor om tillstånd och utövar tillsyn enligt datalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkasso- lagen (1974:182) samt utfärdar licens enligt datalagen. Inspektionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen (1987:1231) om automatisk databehandling vid taxeringsrevision, m.m. Regeringens överväganden Resultatbedömning Datainspektionens mål är följande. - Automatisk databehandling av person- uppgifter skall inte medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. Målet skall nås utan att användningen av teknik onödigt hindras eller försvåras. - God sed skall iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. De mål som anges för Datainspektionens verksamhet är svåra att mäta. Regeringen anser, i likhet med föregående år, att det får godtas att Datainspektionen i årsredovisningen redovisar endast vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå de övergripande målen. Datainspektionen har inte lyckats finna mätbara indikatorer på mål- uppfyllelse. Det är dock mycket angeläget att Datainspektionen försöker finna mätbara indikatorer på måluppfyllelsen. Andelen enklare tillståndsärenden har minskat kraftigt. Datainspektionen har möjlighet att utfärda generella föreskrifter. Dessa föreskrifter har i hög grad bidragit till minskningen av antalet tillståndsärenden. Förändringar inom området Den svenska datalagen (1973:289) har med visst fog kritiserats för att vara omodern. En av de åtgärder som regeringen aviserade i propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125) var att ersätta datalagen med en modern dataskyddslagstiftning. antog regeringens förslag till personuppgiftslag (prop. 1997/98:44, bet. 1997/98:KU18, rskr. 1997/98:180). Vissa grundläggande krav ställs i lagen på den som behandlar personuppgifter. Lagen innehåller också bestämmelser om när behandling av personuppgifter är tillåten. För behandling av känsliga personuppgifter gäller särskilt stränga regler. Den som behandlar personuppgifter kallas i lagen för personuppgiftsansvarig. Det finns en skyldighet att anmäla behandling av person-uppgifter till Datainspektionen. Om den person-uppgiftsansvarige utser ett personuppgiftsombud och anmäler detta till inspektionen behöver någon anmälan inte ske. Lagen träder i kraft . Enligt övergångs-bestämmelserna gäller datalagen i fråga om behandling som påbörjats före ikraftträdandet till . En viktig följd av den nya lagstiftningen är att Datainspektionens roll förändras från att ha varit inriktad på en tillståndshantering mot att främst genom information och kontakter med dem som behandlar personuppgifter se till att lagens förutsättningar för att behandla personuppgifter är uppfyllda. Särskilt viktig blir de kontakter som Datainspektionen kommer att ha med personer som utses till personuppgiftsombud hos de företag, myndigheter och andra som är person- uppgiftsansvariga. Datainspektionen kommer också att utfärda föreskrifter och medverka i utarbetandet av branschöverenskommelser på olika områden. Branschöverenskommelser kan förväntas få stor betydelse för att reglera olika former av behandling av personuppgifter. bevakas integritetsfrågor i olika sammanhang av flera olika myndigheter, t.ex. Datainspektionen, Justitiekanslern och . Särskilt Datainspektionens roll när det gäller användningen av personuppgifter är väsentlig. Det finns anledning att särskilt se till att myndigheternas integritetsbevakande arbete sker på ett så effektivt sätt som möjligt och att det finns en vaksamhet för de förändringar av tekniken som kan medföra integritetsrisker. Den nya personuppgiftslagen innebär att Datainspektionens tillståndsverksamhet upphör. Det ekonomiska målet för Datainspektionen under innevarande budgetår är att verksamhetens kostnader skall täckas genom avgifter. Den förändrade verksamheten innebär att Data- inspektionens verksamhet inte kommer att finansieras med avgifter. Slutsatser Regeringens bedömning är att de dubbla system som Datainspektionen skall arbeta med kräver ett resurstillskott om för och som förs över från anslaget A2 Säkerhetspolisen. Som kompensation för beräknade utgifts- ökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Vidare överförs till anslaget A1 med anledning av tidigare överenskommelse. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. sänks Datainspektionens anslag med . Regeringen föreslår att Datainspektionen anvisas . beräknas anslagsbeloppet till respektive . Tabell 7.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 24 493 Pris- och löneomräkning 483 Justering av -37 Rampåverkande överföringar, nettoförändring -630 Engångsvisa överföringar, nettoförändring 6 000 Förslag 1999 30 309 D3 Tabell 7.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 650 1999 Förslag 13 661 2000 Beräknat 13 905 1 2001 Beräknat 14 130 1 1 Motsvarar prisnivå. är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till aktiviteter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. har överskridit sitt anslag med , detta trots att beslutade om en ökning av anslaget med att utbetalas . Anledningen till överskridandet är att kostnaderna för plenum blev högre än beräknat. Dessutom gjordes en missbedömning avseende den norska medfinansieringen för tekniskt stöd för det samiska insatsområdet inom Interreg II A Gröna , vilket kommer att utbetalas . RRV fick i uppdrag att göra en bedömning av anslagstilldelningen till i förhållande till de uppgifter tinget ålagts, samt att analysera dess budgetunderlag för den kommande treårsperioden. Detta resulterade i en anslagsökning med . Mot bakgrund av anslagsöverskridande samt upprepade övertrasseringar av räntekontot avser regeringen att vidta åtgärder. Regeringens överväganden Resultatinformation I årsredovisningen är alla återrapporteringskrav besvarade. Jämfört är årsredovisningen dock knapphändig. verksamhetsutfall i förhållande till fastställda mål är svåra att bedöma eftersom målen anges i termer av stärka och öka. Detta förutsätter en jämförelse bakåt i tiden. Då detta inte görs i årsredovisningen och då dessutom effekterna inte anges blir det svårt att bedöma utfallet. Åtgärder för att komma till rätta med ovan- stående problem har redan vidtagits genom årets regleringsbrev. Alla verksamhetsgrenar skall återrapporteras. Volym och kvalitet skall framgå. Utvecklingen av väsentliga prestationer inom respektive verksamhetsgren skall också framgå. skall även utarbeta programplaner för varje verksamhets- gren, i vilka det skall ingå en klar målbeskrivning samt kriterier och metoder för resultatmätning. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () invänder mot att överskridit anslaget med . För att närmare analysera bakgrunden till anslagsöverskridandet har regeringen gett RRV i uppdrag att göra en värdering av ledning, styrning och uppföljning av verksamheten inklusive frågor om ansvars- och befogenhetsfördelning. RRV skall även göra en värdering av tingets ekonomiadministration inklusive redovisning och internkontroll. Granskningen skall också ta upp till vilka ändamål resurser, samt andra anslag som tinget disponerar, har använts. RRV skall föreslå åtgärder som kan öka och kvalitetssäkra tingets ekonomiadminstrativa standard och rutiner. RRV skall även lämna förslag till hur kan kvalitetssäkra sin verksamhet. Uppdraget skall redovisas . I avvaktan på RRV:s rapport anstår eventuella ytterligare åtgärder. Av framgår att tinget nu stramat åt verksamheten och börjar få sin ekonomi i bättre balans. skall dock inte enbart ha en ekonomi i balans utan dessutom, enligt regleringsbrevet, spara av tilldelade anslagsmedel för att finansiera nästa val till . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det förändrade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korrigerats. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslaget vara oförändrat i fasta priser. Tabell 7.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 13 365 Pris- och löneomräkning 246 Justering av 50 Förslag 1999 13 661 8.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar myndigheterna inom press-, radio- och TV-området samt presstöd och stöd till radio- och kassettidningar. Övriga verksamheter inom medieområdet redovisas under utgiftsområde 17. Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 666,6 679,1 689,3 678,2 679,9 680,2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Dagspressens totalupplaga fortsatte att sjunka även om minskningen var mindre än . För tidningar med allmänt driftsstöd som utkommer med 3 6 nummer täcker presstödet av de totala kostnaderna. För tidningar som utkommer med 1 2 nummer är motsvarande andel . Totalt utgör presstödet av branschens omsättning. Myndigheterna inom området arbetar med att anpassa verksamheten bl.a. till följd av den tekniska utvecklingen och reformer inom närradion samt med att bygga upp kunskap och tillgängliggöra information. uppgick koncessionsavgiften för till avseende . uppgick avgiften till avseende . uppgick avgifterna för att sända lokalradio till och för närradio till . Förändringar För att genomföra EG:s direktiv TV utan gränser och introducera digitala TV-sändningar via marknätet har regeringen (prop.1997/98:184) lämnat förslag på ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844). fördelas ett tillfälligt driftsstöd till dagstidningar med allmänt driftsstöd. Fr.o.m. gäller nya regler för närradion som bl.a. innebär att sändningstiden fördelas på nytt sätt och att avgifterna för att sända närradio avskaffats. Prioriteringar Flera viktiga framtidsfrågor är nu aktuella inom medieområdet. Det pågår utredningar om samordning av lagstiftning för radio, TV och televerksamhet, om digital TV, om lagstiftning om mediekoncentration samt om framtiden för den kommersiella lokalradion. En utredning behandlar stöd till svensk filmproduktion (dir. 1998:36). Digitala TV-sändningar i marknätet inleds . Regeringen har fattat beslut om tillstånd för sändningar av digital marksänd TV i fem områden i landet. Sändningarna skall följas upp och utvärderas av den parlamentariskt sammansatta (dir. 1997:134). 8.3 Resultatbedömning De främsta målen för statens insatser på massmedieområdet är att stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter, garantera mass- mediernas oberoende samt säkerställa till- gänglighet till massmedierna. Tillståndet och utvecklingen inom området Den stora variation av medier som förekommer gör det möjligt för olika individer och grupper att yttra sig och publicera ett omfattande utbud av material.