prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Ersättning till respektive universitet och högskola för klinisk utbildning och forskning kommer att ligga kvar på samma nivå eftersom detta anslag tillförs medel dels i form av anslagssparande, dels anslagsmedel från andra anslag enligt vad som aviserats vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Besparingarna enligt vårproposition uppgår totalt till för inklusive tidigare beslutad lokalbesparing. Vidare har använts för att finansiera vissa reformer som framgått av det föregående. Besparingarna på grundutbildnings- och forskningsanslagen har beräknats i deras helhet, inklusive angivna resursökningar, vilket innebär att samtliga anslag efter pris- och löneomräkning reduceras . För samtliga universitet och högskolor anges under respektive anslag ett beräknat anslagsbelopp i löpande priser (i not även angivet i fasta priser) . Dessa anslagsbelopp är beräknade exklusive de av tidigare beslutade besparingarna för som uppgår till prisläge. Denna besparing har för beräknats under avsnitt 5.8 Anslag, anslaget B52 Särskilda utgifter vid universitet och högskolor m.m. Tabell 5.11 Beräkningen av högskoleanslagen under utg. omr. 16 B Tusental kronor Anslag 19981 16 130 744 Pris- och löneomräkning 358 700 Besparing -145 400 Nya platser m.m. 461 714 Omföring till forskning 104 532 Omföring till grundutbildning 15 500 Omföring till EU-programkontoret -500 Omföring till -5 500 Förslag 19991 16 919 790 1 I Anslag 1998 och Förslag 1999 ingår ej anslagen; B51 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., B54 Sunet samt B55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Besparingen avser tidigare aviserad hyresbesparing med samt kompensation för minskning av utlandsstudiemedel med , permanent besparing om och en överföring av medel till om (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Av de som avsätts för omföring till grundutbildningen föreslås till lokaler vid , till för vidare fördelning till hela högskolesektorn för studenter med funktionshinder, för att anpassa styrelsearvoden vid de konstnärliga högskolorna och i till övriga högskolors, för i matematik vid , till medicinsk teknik vid samt till Idélab vid . Vidare genomförs en omföring till forskningen för att finansiera reformer vid universitet och högskolor om , till avseende ett om förintelsen och andra folkmord, till för den Demografiska databasen samt till medicin vid samma lärosäte (se avsnitt 5.6.5 Resurser). Utöver de anslag som regeringen föreslår i denna proposition kommer forskningen vid vissa högskolor att förstärkas med insatser från och kompetensutveckling med samt från med (se avsnitt 5.4.1 budgetpropositionen 1998). Resurser har tidigare anvisats för 32 professurer för underrepresenterat kön. Av professurerna har 26 tillsatts och medel för dessa har förts till respektive lärosätes forskningsanslag. Enligt lag (1998:676) om statlig pensionsavgift har för utbildningsbidrag för doktorander beräknats statliga ålderspensionsavgifter under res-pektive forskningsanslags vetenskapsområde. Detta redovisas närmare i bilaga 5, volym 1. System för styrning och resurstilldelning Regeringens bedömning är att systemet för styrning och resurstilldelning för grundutbildningen i grunden är ändamålsenligt och att någon genomgripande omprövning inte är Resurstilldelningen för forskning och forskarutbildning kommer att ske per vetenskapsområde. Regeringen har dock konstaterat att vid uppbyggnaden av nya högskolor uppstår stora svårigheter att finansiera planerings- och utbildningskostnader samt lånekostnader inom de ordinarie ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden. I syfte att belysa frågor om profilering, planering och effektivt resursutnyttjande vid en samordnad utveckling av högre utbildning och forskning har utbildningsministern tillsatt en arbetsgrupp, som har till uppgift att ge utbildningsministern ett underlag för hur universitetens och högskolornas samlade resurser skall kunna samordnas och utnyttjas effektivt (se avsnitt 5.6.1 Den fortsatta utbyggnaden av forskningen). Revisionens iakttagelser () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom verksamhetsområdet har invändning i revisionsberättelsen avseende avlämnats för , , samt . RRV:s synpunkter framgår under respektive anslag. Regeringen ser allvarligt på det inträffade och kommer att noggrant följa utvecklingen och avser att senare fatta beslut med anledning av RRV:s invändningar i revisionsberättelserna samt påpekanden gjorda i revisionsrapporter. 7.7.2 Justering av per capita-ersättningar Regeringens förslag: Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer skall för vara: Utbildningsområde Ersättning för en helårsstudent (kr) Ersättning för en helårsprestation (kr) Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt 13 419 14 048 Naturvetenskapligt,tek- niskt, farmaceutiskt, vård 36 243 33 142 Odontologiskt 32 911 41 155 Medicinskt 44 277 58 071 Undervisning 25 929 32 845 Övrigt 30 447 26 216 Design 107 969 69 384 Konst 153 964 69 406 Musik 92 971 62 116 Opera 221 953 140 046 Teater 215 107 112 757 Media 217 563 185 075 150 871 87 971 Idrott 79 013 38 397 Skälen för regeringens förslag: De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats upp med samma procentsats. Samtliga ersättningsbelopp har således räknats upp (pris- och löneomräkning) och reducerats , inklusive hyresjusteringen till följd av ovan redovisade besparingar. 7.7.3 Lokaler Campus för konst I betänkandet Campus för konst (SOU 1998:10) presenteras alternativ för ett sammanhållet campus för de konstnärliga högskolorna i , Kungl. Konstfackområdet framhålls som en lämplig lokalisering framför allt på grund av det centrala läget och de goda kommunikationerna. Vidare är två konstnärliga högskolor redan etablerade där, varför området redan har en identitet som konst- och kulturcentrum. Närheten till , /, Kungl. Tekniska högskolan, m.fl. talar också för det alternativet. Den främsta nackdelen med Konstfackalternativet är enligt utredaren de begränsade expansionsmöjligheterna. En uppskattning och precisering av kostnaderna kan enligt utredaren ske först efter att statsmakterna tagit beslut i campusfrågan. För vidare hantering av projektet efter ett eventuellt ställningstagande för ett campus, föreslår utredaren att en organisationskommitté tillsätts. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig på (dnr U98/118/UH). En majoritet av de berörda högskolorna har en positiv syn på campusidén. Remissinstanserna i övrigt har delade meningar. De vanligaste argumenten för ett samlat campus är att det ämnesöverskridande perspektivet förstärks och att det skulle lösa flera högskolors lokalbehov. Samordningsvinsterna framhålls också av flera instanser. Det vanligaste argumentet mot ett campus är kostnadsfrågan. Det gäller kostnaderna för de berörda högskolorna, såväl som medelstilldelning sett ur ett nationellt perspektiv. En majoritet av remissvaren framhåller Konstfackområdet som en lämplig lokalisering. Med anledning av betänkandet har utbildningsministern dels tillsatt en arbetsgrupp som fått i uppdrag att vidare överlägga möjligheterna för verksamhetsmässig integrering mellan de berörda högskolorna eller ett fördjupat samarbete sinsemellan och med andra högskolor. Bägge uppdragen skall avrapporteras till . Högskolornas lokalförsörjning Bidrag till lokaler vid universitet och högskolor ingår i ersättningen för helårsstudenter vad avser grundutbildningen. Inom forskning och forskarutbildning ges bidrag till lokaler på olika sätt till universitet och till högskolor utan egna forskningsanslag. Universiteten erhåller särskilt bidrag till lokalhyror m.m., medan högskolorna erhåller samlade medel för forskning där ersättning för lokaler är inkluderade (se även avsnitt 5.7.1 Anslagsordning och vetenskapsområden). Inom uppdragsutbildning, uppdragsforskning samt sektorsforskning som finansieras med forskningsbidrag från myndigheter gäller principen om full kostnadstäckning. Tabell År Lärosäten med fakulteter Mindre och medelstora högskolor Konstnärliga högskolor Vårdhögskolor Totalt Lokalkostn. 19961 3 493 584 91 163 4 331 Lokalkostn. 1997 3 344 633 92 161 4 230 Hyreskostn. Relativ andel 1996 Hyreskostn. Relativ andel 1997 1 Prisläge 1997. Beräknad med index för total statlig konsumtion basår 1997 (1,0352). kaler skall således ingå i ersättningen från uppdrags- respektive bidragsgivaren. redovisade i en uppföljning av resurstilldelningssystemet att inga högskolor ännu har ökat lokalkostnadernas andel av de totala kostnaderna genom egna beslut. Däremot förutser några högskolor en viss, ibland temporär, ökning av andelen till följd av att lokalsituationen behöver förbättras som en följd av expansionen av grundutbildningen. Detta bekräftas av där det framgår att de totala lokalkostnaderna har minskat jämfört med . Lokalkostnadernas relativa andel av de totala kostnaderna har minskat från 14,till 13,. Som framgår av tabellen nedan är det framför allt lärosäten med fakulteter som haft en minskning av lokalkostnaderna medan mindre och medelstora högskolor har haft en ökning. Uppföljningen av universitets och högskolors lokalkostnader och planerade ny- och ombyggnationer har grundats framför allt på myndigheternas lokalförsörjningsplaner och budgetunderlag. Kravet på myndigheterna att upprätta lokalförsörjningsplaner försvann i och med att upphörde . hade fram till dess fungerat som en stödfunktion för högskolornas lokalplanering. Budgetunderlaget skall inkomma till regeringen . Däri specificeras bl.a. beräknade lån och räntekostnader . Statens fastighetsförvaltning och myndigheternas lokalförsörjning har utvärderats och utretts i betänkandena Statens ändamålsfastigheter (SOU 1996:187) samt Lokalförsörjning och fastighetsägande (SOU 1997:96). Där lämnas förslag om reformering av statens fastighetsförvaltning och fastigheternas hyressättning. fattade beslut om att godta propositionen Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. (prop. 1997/98:137, 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252). I propositionen gör regeringen bedömningen att nuvarande riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och lokalförsörjningen skall ligga fast. Propositionen berör lokalförsörjningen inom högskoleområdet. Nuvarande begränsningar för statliga högskolors rätt att teckna nya hyresavtal som sträcker sig längre än skall ersättas med en modell som bygger på krav på flexibilitet i statliga myndigheters lokalbindning. Skälen för detta är att nuvarande reglering av kontraktstider inte är ett ändamålsenligt medel för regeringens styrning och kontroll över de ekonomiska bindningar som lokalanskaffning medger. Regeringen avser att införa en modell som innebär att myndigheter åläggs att ha en flexibilitet i sin totala lokalbindning. Till dess en sådan modell föreligger gäller fortfarande att regeringen skall godkänna hyreskontrakt med längre löptid än . Regeringen har, med anledning av att begränsningen av myndigheters rätt att teckna hyresavtal än kommer att avskaffas, givit Statskontoret i uppdrag att utarbeta ett förslag till en modell för regeringens styrning av myndigheters lokalbindning. Syftet med modellen är att möjliggöra en ur statsfinansiell synvinkel optimal sammansättning av låga hyreskostnader och flexibilitet i lokalbindningar. Vidare skall principerna för budgetering och prisomräkning av lokalkostnaderna ses över, samt en modell för myndigheternas redovisning av effektiviteten i lokalförsörjningen utarbetas. Redovisningen skall vara anpassad till budgetprocessens dokument, dvs. årsredovisningen och budgetunderlaget. Uppdraget skall bedrivas i samråd med och andra berörda departement. Uppdraget skall redovisas . 7.7.4 () har som ett övergripande mål att utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara utnyttjande av dessa. SLU:s verksamhet bedrivs i enlighet med bestämmelser i högskolelagen (1992:1434), förordningen (1993:221) för samt andra författningar. Anslagen till högre utbildning och universitetsforskning beräknas och fördelas i statsbudgeten under utg. omr. 16 Utbildning och universitetsforskning vilket hör till Utbildnings- departementets verksamhetsområde. Detta gäller med undantag för bl.a. anslagen till högre utbildning och forskning vid och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), som beräknas och fördelas under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, vilket hör till verksamhetsområde. SLU har utöver de tre verksamhetsområdena utbildning, forskning och information ytterligare en verksamhetsgren, nämligen fortlöpande miljöanalys. SLU har dessutom vissa specifika uppgifter som normalt sett inte återfinns hos andra universitet och högskolor. Genom dessa olika verksamheter har SLU således ett ansvarsområde och arbetsuppgifter som i vissa avseenden är bredare än vad som normalt ingår i ett universitet. SLU:s särskilda roll och konstruktion har varit en anledning till att SLU har inordnats under . Frågan om vilket departement som bör ha ansvaret för SLU har diskuterats . Det finns starka skäl för att SLU borde tillhöra och att samtliga universitet och högskolor bör ligga samlat under ett departement. Det återstår dock några viktiga frågor att lösa inför ett ställningstagande till frågan om SLU:s departementstillhörighet. Därför har inom beslutats att tillsätta en utredning för att bl.a. kartlägga vad SLU:s sektors-ansvar innebär och analysera vilka konsekvenser en överföring av SLU från till skulle få. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att återkomma senare med en bedömning i frågan. 7.8 Anslag B1 : Grundutbildning Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Anslag 763 015 1998 Anslag 766 767 1999 Förslag 767 778 2000 Beräknat 813 7441 2001 Beräknat 851 6382 1 Motsvarar 799 416 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 824 026 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för . har under redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av redovisade helårsprestationer motsvarande över takbeloppet. Regeringens överväganden Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) skall fortsatt gälla. Planeringsförutsättning Som underlag för fortsatta planering redovisas i det följande antalet avlagda examina /94 1995/96 samt tidigare fastställda examensmål för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden 2005. Examensmål EXAMEN UTFALL 1993/94 -1995/96 UTFALL 1997 MÅL 1997 -1999 MÅL 2000 -2002 MÅL 2003 -2005 Magister- examen 1 001 680 1 900 2 200 2 200 Civilingen- jörsexamen 319 137 550 550 700 Grundskol- lärare 4 9 343 94 530 560 380 Gymnasie- lärare 364 97 470 540 580 Apotekare 226 52 280 350 370 Resultatinformation För treårsperioden gäller att antalet avlagda magisterexamina skall uppgå till minst 1 900, att antalet civilingenjörsexamina skall uppgå till minst 550, att antalet grundskollärarexamina med inriktning mot undervisning i årskurserna 4 9 skall uppgå till minst 530, att antalet gymnasielärarexamina skall uppgå till minst 470 och att antalet apotekarexamina skall uppgå till minst 280. När det gäller lärare och apotekare måste en kraftig ökning av examinationen ske för att målen skall kunna uppnås. Antalet registrerade studenter /97 var ca 26 400, vilket var en ökning med drygt 200 jämfört med föregående år. utbildningsuppdrag avseende helårsstudenter har fullgjorts, såväl vad avser det totala målet som vad avser målet för antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Samtliga särskilda åtaganden har fullgjorts med undantag av den s.k. NT-utbildningen. Åtagandet att anordna sådan utbildning har fullgjorts till . Fr.o.m. bedriver vårdhögskoleutbildning på uppdrag av läns landsting. Resurser Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer (takbeloppet) kan uppgå till högst . Ersättningen har beräknats med hänsyn till dimensioneringsökningen i enlighet med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1. Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till . Av ersättningen för särskilda åtaganden avser s.k. NT-utbildning och internationell lärarutbildning, språkassistentverksamhet och fortbildning för vissa modersmålslärare. B2 : Forskning och forskarutbildning Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Anslag 906 412 1998 Anslag 952 889 1999 Förslag 971 152 2000 Beräknat 989 0711 2001 Beräknat 1 004 3192 1 Motsvarar 971 537 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 971 905 tkr prisnivå. Regeringens överväganden De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som beslöt om med anledning av den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för treårsperioden 1999 skall ligga fast. har hos regeringen anhängiggjort frågan om att föra samman de naturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena. Denna fråga kommer att beredas efter remissbehandling av betänkandet från kommittén Forskning 2000 samt av rapporten från den av utbildningsministern tillsatta arbetsgruppen (se avsnitt 5.6.1). För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002 respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal avlagda examina) som examensmål för forskarutbildningen vid . (Se vidare under avsnitt 5.1.2.4.) Examensmål VETENSKAPSOMRÅDE 1997 -1999 2000 -2002 2003 -2005 Humanistisk- samhällsvetenskapligt 274 329 335 Medicinskt 283 304 314 Naturvetenskapligt1 367 447 456 Tekniskt1 1 Examensmålet för Naturvetenskapligt vetenskapsområde inkluderar även målen för Tekniskt vetenskapsområde (se avsnitt 5.6.4). Enligt regeringens bedömning bör examensmålen för treårsperioden 1999 kunna uppnås. Av de professorer som anställs 1999 skall vara kvinnor. Resurser Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. Inom posterna för de olika vetenskapsområdena bör minst de belopp som framgår av tabellen disponeras för studiefinansiering inom forskarutbildningen. Resursfördelning Tusental kronor VETENSKAPSOMRÅDE M.M. 1999 ANSLAG 1999 STUDIEFINANSIERING Humanistisk- samhällsvetenskapligt 280 495 76 736 Medicinskt 174 859 33 042 Naturvetenskapligt1 296 212 85 833 Tekniskt1 Kollegiet för samhällsforskning 9 246 Ersättning för lokalhyror m.m. 210 340 Summa 971 152 195 611 1 I anslagsposten Naturvetenskapligt vetenskapsområde ingår medel för teknisk forskning och forskarutbildning (se avsnitt 5.6.4). I anslagsposten Humanistisk-samhällsvetenskap- ligt vetenskapsområde ingår för ett om förintelsen och andra folkmord. I anslagsposten Ersättning för lokalhyror m.m. ingår för lokalkostnader för Gustavianum. Resurser för professurer för underrepresenterat kön har beräknats under anslagsposterna enligt följande: Humanistisk- samhällsvetenskapligt , Medicinskt och Naturvetenskapligt . Resurser för ökade utgifter för utbildningsbidrag för forskarstuderande med anledning av ålderspensionsreformen har beräknats enligt föl- jande: Humanistisk-samhällsvetenskapligt , Medicinskt och Naturvetenskapligt . Resultatinformation Några resultat om forskningen och forskarutbildningen vid redovisas i nedanstående tabell. Resultat, forskning och forskarutbildning ANTAL ANTAL ANDEL KVINNOR 1996/97 1995/96 1996/97 1995/96 Nyantagna forskarstuderande 493 455 Aktiva (ht)1 2 430 2 407 Doktorsexamina 260 266 Licentiatexamina 79 87 Professorer2 286 280 1 Som aktiva räknas de forskarstuderande som har en aktivitetsgrad på . 2 Heltidsekvivalenter, resp /96. Ett nytt stort materialvetenskapligt centrum, Ångströmslaboratoriet, invigdes . öppnades även Museum Gustavianum, vilket var en betydelsefull vetenskapshistorisk manifestation. B3 : Grundutbildning Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Anslag 1 228 535 1998 Anslag 1 165 260 1999 Förslag 1 021 779 2000 Beräknat 1 068 5991 2001 Beräknat 1 102 2142 1 Motsvarar 1 049 693 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 066 484 tkr prisnivå. Under anslaget beräknas all ersättning som är förenad med det utbildningsuppdrag och de särskilda åtaganden som skall gälla för . har under redovisat fler helårsprestationer än vad som kan ersättas inom beslutade takbelopp. Vid utgången av redovisade helårsprestationer motsvarande över takbeloppet. Regeringens överväganden Utbildningsuppdraget för treårsperioden 1999 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) skall fortsatt gälla. Planeringsförutsättning Som underlag för fortsatta planering redovisas i det följande antalet avlagda examina /94 1995/96 och tidigare fastställda examensmål för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. Vidare redovisas regeringens beräkningar av examensmål för treårsperioden 2005. Examensmål EXAMEN UTFALL 1993/94 -1995/96 UTFALL 1997 MÅL 1997 -1999 MÅL 2000 -2002 MÅL 2003 -2005 Magister- examen 919 702 1 800 2 100 2 100 Civilingen- jörsexamen 1 501 530 1 700 1 940 2 140 Resultatinformation För treårsperioden 1999 gäller att antalet avlagda magisterexamina skall uppgå till minst 1 800 och att antalet civilingenjörsexamina skall uppgå till minst 1 700. Prognosen för perioden är att målen för antalet examina kommer att fullgöras. Antalet registrerade studenter under /97 var ca 35 300. Det är en ökning med nära 1 300 jämfört med föregående läsår. erbjuder olika utbildningar i , främst högskoleingenjörsutbildningar. Av strategiska plan framgår att ökningen av utbildningsvolymen vid främst skall lokaliseras till . utbildningsuppdrag avseende helårsstudenter har fullgjorts för såväl det totala målet som för målet för antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Samtliga särskilda åtaganden har i stort fullgjorts med undantag av den s.k. NT-utbildningen. Åtagandet att anordna sådan utbildning har fullgjorts till . övertog huvudmannaskapet för den civila trafikflygarutbildningen vid . Fr.o.m. bedriver vårdhögskoleutbildning på uppdrag av . Resurser Den sammanlagda ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer (takbeloppet) kan uppgå till högst . Ersättningen har beräknats med hänsyn till dimensioneringsökningen 1999 i enlighet med vad som har redovisats under avsnitt 5.3.1 samt överförandet av verksamheten vid den odontologiska fakulteten till . Ersättningen för särskilda åtaganden har beräknats till . Av ersättningen för särskilda åtaganden avser s.k. NT-utbildning och avser ersättning för nationellt resurscentrum i fysik och för trafikflygarutbildning. B4 : Forskning och forskarutbildning Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Anslag 941 950 1998 Anslag 977 689 1999 Förslag 977 719 2000 Beräknat 995 8431 2001 Beräknat 1 011 1822 1 Motsvarar 978 134 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 978 538 tkr prisnivå. Regeringens överväganden De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som beslöt om med anledning av den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34 35, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) för treårsperioden 1999 skall ligga fast. Med anledning av överflyttningen av verksamheten vid den odontologiska verksamheten till kommer examensmålet för det medicinska vetenskapsområdet att revideras vid fastställandet av nya utbildningsuppdrag i budgetpropositionen för . För treårsperioderna 1997 1999, 2000 2002 respektive 2003 2005 gäller följande (lägsta antal avlagda examina) som examensmål för forskarutbildningen vid . (Se vidare under avsnitt 5.1.2.4.) Examensmål VETENSKAPSOMRÅDE 1997 -1999 2000 -2002 2003 -2005 Humanistisk- samhällsvetenskapligt 247 294 312 Medicinskt 278 313 323 Naturvetenskapligt 209 269 285 Tekniskt 282 330 346 Enligt regeringens bedömning bör examensmålen för treårsperioden 1999 kunna uppnås.