prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — 4.4.3 Statsbudgetens saldo, statssskulden och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo Statsbudgetens saldo är detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt budgetsaldo innebär att staten amorterar på statsskulden. Statsbudgetens saldo förbättrades från -6,1997 till . Senast statsbudgeten visade ett överskott var /90. 2002 beräknas det ackumulerade överskottet uppgå till . Överskotten används för amortering på statsskulden. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. I tabell 4.10 redovisas också två lånebehovspåverkande förändringar som föranleds av pensionsreformen separat: finansiell överföring från AP-fonden till staten och avgiftsväxling med anledning av pensionsreformen. nettoutlåning, kassamässig korrigering, överföring från AP-fonden till staten och avgiftsväxling med anledning av pensionsreformen ingår på utgiftssidan efter de utgifter som är grupperade på 27 utgiftsområden. Tabell 4.10 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljarder kronor 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 600,5 648,9 706,3 745,5 761,5 758,7 767,9 Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 559,2 569,2 585,7 616,0 618,0 625,9 626,6 Statsskuldsräntor m.m.2 99,5 98,4 113,4 92,9 77,4 73,1 52,9 exkl. nettoutlåning m.m. -58,3 -18,6 7,1 36,6 66,2 59,7 88,3 nettoutlåning -125,8 -10,4 -2,8 -11,6 40,4 12,4 9,1 varav In-/utlåning från myndigheter (räntekonto) 3 -1,2 7,2 4,1 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -10,5 -12,1 -13,7 -22,5 -19,0 -19,2 -19,9 Utbetalning av premiepensionsmedel 49,6 21,2 18,9 Lönegarantifonden, inkl. ränta -0,6 -0,7 -0,9 CSN, studielån 8,9 9,9 10,1 11,0 11,7 12,1 11,5 Insättningsgaranti -1,0 -2,1 -2,1 -2,2 -2,5 -0,8 -0,7 Övrigt, netto -121,44 -12,6 -0,3 -2,1 0,6 -0,9 -0,7 Kassamässig korrigering 88,5 -2,0 0,3 -45,0 -45,0 -175,6 -13,6 Avgiftsväxling m.a.a. pensionsreformen 30,0 30,0 Statsbudgetens saldo före beräkningsteknisk överföring till hushållen -21,0 -6,2 9,7 93,2 70,8 192,9 62,8 Beräkningsteknisk överföring till hushållen 22,1 41,0 Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överföring till hushållen 170,8 21,8 Skulddispositioner m.m. 4,4 14,7 26,4 -30,3 -5,3 -7,3 0,0 Statsskuldsförändring 25,4 20,9 16,8 -123,5 -76,1 -178,1 -21,8 Statsskuld efter beräkningsteknisk överföring till hushållen 1 411,2 1 432,1 1 448,9 1 325,4 1 249,3 1 071,2 1 049,3 Procent av BNP 83,6 82,4 80,3 71,7 65,2 53,8 50,6 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar 2 Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3 Normalt görs inga prognoser på In/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4 Varav Arbetsmarknadsfonden och Kärnbränslefonden förklarar respektive . 5 Samma beräkningstekniska antaganden som i budgetpropositionen . Total beräkningsteknisk överföring är 235 mdkr, varav 175,6 mdkr påverkar lånebehovet och 13,6 mdkr . Resterande belopp påverkar lånebehovet först . nettoutlåning till myndigheter, affärsverk och statliga bolag största delposterna under () nettoutlåning utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala () upplåning för finansiering av studielån samt insättningsgaranti- avgifter. har medel för premiepension avsatts hos RGK. I budgetpropositionen antogs att pensionsavgifter jämte ränta på ca avseende åren 1995 1997 skulle betalas ut till . Denna utbetalning har senarelagts till följd av problem med uppbyggnaden av datasystem. Utbetalningen , som kommer att avse premiepensionsmedel för åren 1995 1998, innebär att RGK:s nettoutlåning ökar med mellan och . utlåning till CSN beräknas uppgå till 11 12 miljarder 2002. Kassamässig korrigering Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning (SCR) i . Redovisningen över SCR är kassamässig. Då utfallet av den kassamässiga korrigeringen beräknas residualt redovisas normalt inte några prognoser för denna post. Överföring från AP-fonden Som ett led i den s.k. finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet kommer medel att överföras från AP-fonden till RGK. uppgår överföringsbeloppet till . Överföringsbeloppet har ännu inte fastställts. Beräkningstekniskt antas överföringsbeloppet uppgå till , vilket är samma antagande som ingick i budgetpropositionen . Då överföringen 2001 till viss del består av bostadsobligationer som antas behållas till förfallotidpunkten påverkas lånebehovet med ca 176 miljarder istället för detta år. beräknas bostadsobligationer inklusive kupongräntor till ett värde av ca förfalla till betalning och därmed minska lånebehovet. beräknas bostadsobligationer till ett värde av ca 46 miljarder återstå. Bostadsobligationerna förfaller och minskar lånebehovet efterföljande år. Avgiftsväxling med anledning av pensionsreformen beräknas den avgiftsväxling som föranleds av det reformerade pensionssystemet öka lånebehovet med . Beloppen är beräkningstekniska antaganden i avvaktan på beslut om formerna för avgiftsuttag till det reformerade ålderspensionssystemet. Det beräkningstekniska antagandet är en följd av att statsbudgeten kommer att försvagas med ca efter det att ett avgiftsuttag motsvarande intjänade pensionsrätter införs i det reformerade pensionssystemet. Tabell 4.11 Statsbudgetens saldo efter överföring till hushållen samt justering för större engångseffekter Miljarder kronor 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Statsbudgetens saldo (efter beräkningsteknisk överföring till hushållen) -138,6 -21,0 -6,2 9,7 93,2 70,8 170,8 21,8 varav Beräkningsteknisk överföring till hushållen -22,1 -41,0 Större engångseffekter 20,2 84,2 50,2 24,9 112,5 59,4 210,6 28,6 varav Försäljning av statliga bolag m.m. 8,7 5,0 15,6 11,2 45,0 45,0 35,0 15,0 Överföring från AP-fonden1 45,0 45,0 175,6 13,6 Premiepensionsmedel, nettoinbetalningar 9,1 10,5 12,1 13,7 22,5 -30,62 Statsbudgetens saldo (justerat för större engångseffekter) -158,8 -105,2 -56,4 -15,2 -19,3 11,4 -39,8 -6,8 1 Samma beräkningstekniska antaganden som i budgetpropositionen . Total beräkningsteknisk överföring är 235 mdkr, varav 175,6 mdkr påverkar lånebehovet och 13,6 mdkr . Resterande belopp påverkar lånebehovet först . 2 Varav inbetalning 19,0 mdkr och utbetalning 49,6 mdkr. Utbetalningen avser premiepensionsmedel . justerat för engångseffekter Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn beräknas överträffa det målsatta överskottet på av BNP. Dessa överskjutande överskott antas beräkningstekniskt tillföras hushållssektorn så att budgetmålen uppnås exakt. I tabell 4.11 redovisas budgetsaldot justerat för större engångseffekter under förutsättning att överskott i de offentliga finanserna utöver målsatta överskott överförs till hushållen. Av tabellen framgår att det för engångsvisa effekter justerade budgetsaldot är negativt utom . Efter det att det finansiella sparande som överstiger målet för beräkningstekniskt har tagits i anspråk för skattesänkningar och utgiftsreformer, beräknas amorteringen på statsskulden uppgå till detta år. Att statsbudgetens saldo visar överskott även efter denna beräkningstekniska överföring till hushållen beror dock på tillfälliga inkomstförstärkningar till följd av försäljningar av statlig egendom () och effekten på statsbudgetens saldo till följd av överföringar från AP-fonden () . Exklusive dessa två tillfälliga inkomstförstärkningar visar statsbudgeten ett underskott på ca . Slutsatsen är att statsskulden nominellt kommer att vara ungefär oförändrad eller öka vid det målsatta överskottet i de offentliga finanserna på av BNP. Större delen av det målsatta överskottet i de offentliga finanserna kommer i stället att komma från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Detta är en följd av att ålderspensionsreformen på lång sikt innebär en mycket stor omfördelning av det offentliga finansiella sparandet från staten till ålderspensionsystemet. Statsskulden Statsskuldens utveckling bestäms huvudsakligen av det beräknade lånebehovet. Statsskulden påverkas emellertid även av valutaförändringar eftersom omkring en fjärdedel av skulden är upplånad i utländsk valuta. Dessa lån värderas till aktuella valutakurser. ökade statsskulden med till . Förklaringen till att statsskulden ökade trots ett budgetsaldo på nära är att valutaskulden ökade till följd av en försvagning av kronan. 2002 beräknas statsskulden minska med ca till ca (se tabell 4.11). Statsskulden beräknas minska med ca mer än beräknad amortering , främst till följd av en starkare krona. Kronan antas framför allt stärkas vilket leder till en minskning av valutaskulden detta år med ca . Valutaskuldens förändring framgår av tabell 4.10 under posten Skulddispositioner m.m.. I diagram 4.2 visas statsskuldens andel av BNP (skuldkvoten) 2002. Som framgår ökade skuldkvoten kraftigt talet. uppgick statsskulden till av BNP. senare hälft minskade skuldkvoten 1990 uppgå till av BNP. talets första hälft ökade statsskulden snabbt för att stabiliseras av BNP . har skuldkvoten successivt minskat. uppgick skuldkvoten till och beräknas den uppgå till av BNP. Detta innebär att skuldkvoten 2002 minskar med efter den antagna överföringen till hushållen . Minskningen av statsskulden förklaras emellertid till övervägande del av de engångseffekter som redovisats ovan. Diagram 4.2 Statsskuldens utveckling Procent av BNP Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo innehåller till skillnad från statens finansiella sparandet allt som påverkar statens lånebehov som t.ex. nettoutlåning och överföringar till eller från AP- fonden. Statens finansiella sparande visar istället den förändring av statens finansiella nettoförmögenhet som sker genom reala transaktioner. I tabell 4.12 redovisas de viktigaste förklaringarna till varför statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande skiljer sig åt. En viktig förklaring är överföringen av medel från AP-fonden till statsbudgeten. Engångsöverföringen kommer delvis att bestå av bostadsobligationer som skall förvaltas av tills det att obligationerna förfaller till betalning. Till den del dessa obligationer förfaller till betalning påverkas inte statens lånebehov detta år. En annan viktig förklaring är den utlåning som förmedlar till studerande via CSN. Ytterligare en skillnad finns i försäljningar av statliga aktieinnehav som förbättrar statsbudgetens saldo men inte det finansiella sparandet, eftersom byte av en finansiell tillgång mot en annan inte har någon effekt på den finansiella förmögenhetsställningen. Slutligen påverkas statsbudgetens saldo men inte det finansiella sparandet av kurs- och valutavinster/förluster på statskulden. Tabell 4.12 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande efter beräkningsteknisk överföring till hushållen Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Statsbudgetens saldo 9,7 93,2 70,8 170,8 21,8 Effekt av överföring från AP-fonden 59,4 -13,6 CSN studielån1 7,6 8,5 9,2 9,7 9,1 Försäljning av bolag m.m. -4,8 -45,0 -57,0 -35,0 -15,0 Kurs-/valuta förluster på statsskulden 25,4 11,8 6,9 14,6 1,7 Delpensionsfonden -6,3 Övrigt 2,5 -0,3 -0,8 1,4 2,1 Finansiellt spar- ande i staten 34,1 68,3 29,1 220,9 6,1 1Nettot inkluderar förutom CSN studielån under nettoutlåning (tabell 4.10) även inbetalningar på inkomsttypen 4000 Återbetalning av lån. 4.5 Kommunsektorns finanser Kommunsektorns finansiella sparande uppgick till -1,. beräknas det finansiella sparandet öka och uppgå till . stärks kommunsektorns sparande ytterligare eftersom inkomsterna förväntas öka som kommunsektorn antas anpassa sina utgifter efter en mer långsiktig inkomstutveckling. Kommunsektorns finansiella sparande beräknas bli tillräckligt stort för att balanskravet skall kunna uppnås för sektorn som helhet . ökade kommunsektorns konsumtion i fasta priser enligt det preliminära utfallet från national- räkenskaperna för . Därmed uppgick konsumtionen till av BNP. beräknas kommunsektorns konsumtion växa med . Därefter förväntas konsumtionen att öka med i genomsnitt fram . Konsumtionsökningen möjliggörs genom en gynnsam utveckling av både skatteinkomster och statsbidrag. En närmare redovisning av kommunsektorns finanser ges i kapitel 9 och bilaga 1 Svensk ekonomi. Tabell 4.13 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 20021 Inkomster 443,5 457,5 482,4 500,5 511,3 Utgifter 445,1 455,4 473,3 491,4 507,1 Finansiellt sparande -1,6 2,2 9,1 9,1 4,2 4.6 Ålderspensionssystemet Utgifterna för inkomstrelaterad ålderspension, som finansieras ur Allmänna pensionsfonden och redovisas vid sidan av statsbudgeten, beräknas uppgå till . Ålderspensioner finansierade över statsbudgeten uppgår till . omfattade de statliga takbegränsade utgifterna vid sidan av statsbudgeten dels försäkringen för allmän tilläggspension (ATP), dels utgifter för delpension- och arbetsskadeförsäkring. Från och med bokförs de senare på statsbudgeten. Med anledning av ålderspensionsreformen har finaniseringsansvaret för efterlevande- och förtidspensioner inom ATP förts över till statsbudgeten. I gengäld har finansieringsansvaret för större delen av utgifterna för folkpension i form av ålderspension förts till AP-fonden. Takbegränsade utgifter vid sidan av statsbudgeten omfattar numera således enbart inkomstrelaterad ålderspension. Ålderspensionssystemet inkluderar AP-fonden och även . Enligt beslut överförs ett belopp på vartdera året från AP-fonden till statsbudgeten, som ett led i den s.k. finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet. Ytterligare en överföring avses ske . Storleken på denna är inte beslutad, men i likhet med i budgetpropositionen har gjorts ett beräkningstekniskt antagande om att överföringen uppgår till . Formerna för avgiftsuttag till det reformerade ålderspensionssystemet har inte slutligen avgjorts och i avvaktan på beslut i denna fråga ligger nuvarande avgiftsnivåer kvar. Eftersom dessa är lägre än vad som motsvarar det avgiftsuttag som skall gälla i det reformerade systemet kommer AP-fondens avgiftsintäkter att öka med ca när en slutlig reglering av avgifterna äger rum. Detta kompenseras av att statsbudgeten försvagas med motsvarande belopp. I redovisningen nedan antas att reglering av avgiftsuttaget kommer att ske . Om reglering sker måste överföringsbeloppet anpassas därtill. avsätts medel hos för en framtida överföring till premiepensionssystemet. Enligt besked från kan placering av premiepensionsmedlen på individuella konton ske först . Detta år kommer därför medel motsvarande premiepensionsrätt att överföras till . överfördes AP-fondens fastighetsinnehav till bolagsform. Detta skall rätteligen bokföras som ett positivt finansiellt sparande, eftersom det innebär ökade finansiella tillgångar och minskade reala tillgångar. har emellertid valt att inte beakta denna transaktion, med hänsyn till att fondens tidigare uppköp av fastigheter inte har registrerats i nationalräkenskaperna. Denna praxis tillämpas även här och innebär ett lägre finansiellt sparande för AP-fonden än vad som redovisats bland annat i budgetpropositionen . Till följd av övergångseffekterna av pensionsreformen reduceras AP-fondens finansiella sparande åren 1999 2001. När övergångseffekterna är över beräknas sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonden och premiepensionssystemet uppgå till eller av BNP. Tabell 4.14 Pensionssystemets finansiella sparande Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 132,8 144,6 187,9 189,5 181,9 Pensionsavgifter 92,1 107,6 110,4 113,7 117,3 Reglering av avgiftsuttaget 30,0 30,0 Överföring av premiepensionsmedel 49,6 21,2 18,9 Räntor, utdelningar 40,7 37,0 27,9 24,6 15,7 Utgifter 125,8 181,5 185,3 379,6 150,7 Pensioner 124,9 135,0 138,7 143,2 149,3 Överföring till staten Övriga utgifter 0,9 1,5 1,6 1,4 1,4 Finansiellt sparande 7,0 -36,9 2,6 -190,1 31,2 AP-fonden 7,0 -36,9 49,1 -213,5 9,3 51,7 23,4 21,9 1 Beräkningstekniskt antagande 4.7 Den offentliga sektorns finanser uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP, enligt redovisningen i nationalräkenskaperna. Jämfört med motsvarande bedömning i budgetpropositionen blev sparandet större. Det bättre utfallet beror i huvudsak på att skatteinkomsterna blev högre än väntat. Genom överskottet 1998 har den offentliga sektorns finansiella sparande förbättrats med nära och med nära . beräknas det finansiella sparandet uppgå till eller av BNP. Skatterna som andel av BNP (skattekvoten) ligger kvar nivå, trots vissa skattesänkningar. Dessa motverkas av att skatteinkomsterna ökar till följd av periodiseringseffekter. Nedgången i sparandet av BNP kan hänföras till att utgifterna exkl. räntor stiger som andel av BNP. Det finansiella sparandet förstärks till av BNP . Skattekvoten sjunker från den tillfälligt högre nivån 1998 och 1999. Förbättringen av sparandet beror på att utgifterna som andel av BNP minskar. Med beslutade och föreslagna regelförändringar förstärks sedan sparandet till av BNP och till av BNP . Förbättringen beror på en fortsatt nedgång av utgifterna som andel av BNP, medan skattekvoten i stort sett är oförändrad. Inkomsterna av räntor och utdelningar sjunker eftersom de finansiella tillgångarna minskar, främst genom AP-fondens överföringar till staten (se kapitel 4.6), men även till följd av försäljningar av statliga bolag. Inkomsterna från dessa försäljningar inkluderas per definition inte i det finansiella sparandet. Däremot reduceras den offentliga skulden och ränteutgifterna när försäljningsinkomsterna används till amorteringar av statsskulden. Det finansiella sparandet i offentlig sektor överträffar det målsatta överskottet på av BNP med ca 22 resp . Dessa överskjutande överskott antas i föreliggande kalkyl beräkningstekniskt tillföras hushållssektorn, så att budgetmålet för den offentliga sektorn uppnås exakt. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld definierad enligt de s.k. Maasterichtkriterierna, har som andel av BNP sjunkit och uppgick vid utgången av av BNP. minskar den konsoliderade bruttoskulden nominellt och understiger även med den antagna överföringen till hushållen av BNP . Nettoskulden, som är nettot av den offentliga sektorns samtliga finansiella tillgångar och skulder, sjunker i takt med de finansiella överskotten och de värdeförändringar som sker på tillgångar och skulder. beräknas nettoskulden uppgå till av BNP. Tabell 4.15 Offentliga sektorns finanser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 1 164,9 1 181,1 1 200,8 1 242,4 1 276,3 Procent av BNP 64,6 63,9 62,6 62,4 61,5 Skatter och avgifter 1 012,6 1 035,9 1 058,9 1 102,6 1 142,4 Procent av BNP 56,1 56,0 55,2 55,3 55,1 Kapitalinkomster 82,1 73,5 69,6 66,6 59,1 Övriga inkomster 70,2 71,8 72,3 73,2 74,7 Utgifter 1 125,3 1 147,6 1 160,1 1 180,4 1 193,8 Procent av BNP 62,4 62,1 60,5 59,2 57,6 Transfereringar 516,1 522,7 522,3 532,0 532,6 Konsumtion och investeringar 505,5 529,7 551,5 572,5 591,4 Ränteutgifter 103,7 95,3 86,3 75,9 69,8 Finansiellt sparande före överföring 39,6 33,5 40,7 62,0 82,5 Procent av BNP 2,2 1,8 2,1 3,1 4,0 Beräkningsteknisk överföring 22,1 41,0 Finansiellt sparande efter överföring 39,8 41,5 Procent av BNP 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 277,0 186,1 112,9 47,7 7,2 Procent av BNP 15,4 10,1 5,9 2,4 0,3 Konsoliderad bruttoskuld 1 359,4 1 250,3 1 192,8 1 080,2 1 057,8 Procent av BNP 75,4 67,6 62,2 54,2 51,0 5 Uppföljning av utgifter , utgiftsprognos och tilläggs- budget 5 Uppföljning av utgifter , utgiftsprognos och tilläggsbudget 5.1 Inledning Regeringen skall, enligt 37 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, senast efter budgetårets slut redovisa statsbudgetens preliminära utfall. Vidare skall regeringen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och preliminärt utfall. För redovisas ett preliminärt utfall i avsnitt 5.2. En uppföljning av det preliminära utfallet för inkomsterna återfinns i avsnitt 6.5. För det innevarande året skall regeringen enligt 36 § lagen om statsbudgeten redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov . Väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas en första prognos för . En andra prognos kommer att redovisas i budgetpropositionen . I avsnitt 5.3 redovisas utgiftsprognosen , inklusive utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Inkomstberäkningarna för redovisas i avsnitt 6.4. Förslaget till tilläggsbudget redovisas i avsnitt 5.4. 5.2 Uppföljning av statsbudgetens preliminära utfall I detta avsnitt ges en översiktlig redogörelse av det preliminära utfallet . En detaljerad redovisning av det slutliga utfallet för kommer att ges i en skrivelse till . 5.2.1 Statsbudgetens preliminära utfall Statsbudgetens saldo är detsamma som statens lånebehov (med motsatt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten amorterar på statsskulden. I tabell 5.1 redovisas det preliminära utfallet för statsbudgeten och en jämförelse görs med anvisade belopp i statsbudgeten. Budgetsaldot uppgick till . I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till -14,. Utfallet blev därmed bättre än beräknat. Jämfört med utfallet har statsbudgetens saldo förbättrats med . Statsbudgetens inkomster beräknades i statsbudgeten till . Det preliminära utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Ökningen förklaras främst av högre skatteinkomster (se vidare avsnitt 6.5). Det preliminära utfallet för statsbudgetens utgifter blev . Det är högre än budgeterat. Framför allt är det högre utgifter för statsskuldsräntorna som förklarar det högre utfallet. Under tillfördes på tilläggsbudget . Tabell 5.1 Statsbudgetens preliminära utfall år Preli- minärt utfall Diff utfall stats- budget Inkomster 676,1 676,1 706,3 30,2 Utgifter: 691,0 1,8 692,7 696,6 5,6 Varav utgifter exkl. stats- skuldsräntor 583,71 1,8 580,5 585,7 2,0 Varav stats- skuldsräntor 109,1 0,0 109,1 113,4 4,3 Varav riks- gäldskontor- ets nettoutlå- ning m.m. -1,8 0,0 -1,8 -2,5 -0,7 Budgetsaldo -14,9 -1,8 -16,7 9,7 24,6 1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . 5.2.2 Takbegränsade utgifter Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1-25 samt 27. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår således inte. Till de takbegränsade utgifterna adderas också socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten samt posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. fastställde utgiftstaket för staten för till . I statsbudgeten beräknades de takbegränsade utgifterna till (se tabell 5.2). Budgeteringsmarginalen beräknades uppgå till . I budgetpropositionen beräknades budgeteringsmarginalen för till . Regeringen gjorde i denna proposition bedömningen att utgiftstaket för staten var hotat. Regeringen beslutade därför om ett antal senareläggningar och reduceringar av utgifter för att undvika ett överskridande. Det preliminära utfallet för de takbegränsade utgifterna blev . Det innebär att de takbegränsade utgifterna beräknas bli lägre än utgiftstaket för staten. Budgeteringsmarginalen blev därmed lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Statens utgifter exklusive stats- skuldsräntor uppgick till , vilket är högre än vad som budgeterades i statsbudgeten. Det preliminära utfallet för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är lägre än beräknat i budgetpropositionen . Som andel av BNP uppgick de takbegränsade utgifterna för preliminärt till , vilket är mindre än . Jämfört med ökade de takbegränsade utgifterna med . Tabell 5.2 Takbegränsade utgifter år