prop · GM0335 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:35 Ny lag om skiljeförfarande Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås en ny lag om skiljeförfarande som ersätter lagen (1929:145) om skiljemän och lagen (1929:147) om utländska skiljeavtal och skiljedomar. Lagen är tillämplig på skiljeförfaranden som äger rum i , även om förfarandet har internationell anknytning. Den föreslagna lagen vilar på samma grundprinciper som gällande rätt och betonar grundsatsen om parternas rätt till självbestämmande. Lagens bestämmelser, som på många punkter är dispositiva, är utformade så att handläggningen av skiljetvister skall kunna ske ändamålsenligt, säkert och snabbt och för att i möjligaste mån förhindra obstruktion under skiljeförfarandet. Lagen om skiljeförfarande föreslås bli tillämplig på tvister som parterna kan träffa förlikning om. Förbudet mot skiljeavtal i konsumenttvister utvidgas. I lagen föreslås också en uttrycklig regel om att skiljemännen skall få pröva konkurrensrättens civilrättsliga verkningar mellan parterna. Några formella krav på vilka personer som kan utses till skiljemän, utöver att de skall råda över sig själva och sin egendom, ställs inte upp. De egentliga jävsreglerna föreslås få en utformning som gör bestäm- melserna självständiga i förhållande till jävsregler. Själva begreppet jäv utmönstras ur lagen. Förslaget innehåller vidare särskilda regler för prövning av jäv under skiljeförfarandet. Tingsrätten föreslås få en allmän skyldighet att utse skiljeman om parterna har träffat ett avtal om det. I propositionen föreslås regler för hur en begäran om skiljedom skall gå till och vad den skall innehålla. Parterna föreslås få vidsträckta möjligheter att ändra och komplettera sin talan inom ramen för skiljeavtalet. Möjligheterna till vad som vid domstol betecknas som genkäromål regleras. Enligt förslaget skall en part ha rätt till en muntlig förhandling, om han begär det. Parterna skall vidare bestämma platsen för förfarandet och svara för bevisningen. I anslutning till reglerna om bevisupptagning inför tingsrätt föreslås ett förstärkt sekretesskydd för uppgifter som framkommer i sådana sammanhang. Den legala tidsfristen , inom vilken en skiljedom skall meddelas, slopas. Skiljemännen ges möjlighet att rätta, tolka och komplettera en skiljedom. Den nuvarande uppdelningen mellan fel som, utan att särskild talan behöver föras, innebär att en skiljedom är helt eller delvis ogiltig och sådana fel som innebär att skiljedomen kan upphävas på talan av part, behålls i den nya lagen. En skiljedom skall vara ogiltig om den omfattar en fråga som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän, om den inte uppfyller kraven på skriftlighet och undertecknande eller om den är uppenbart oförenlig med grunderna för rättsordningen i . De föreslagna klandergrunderna motsvarar i stort klandergrunderna i skiljemannalagen. Det föreslås dock att brister i skiljeavtalets giltighet skall hänföras till klandergrunderna. Domstol ges möjlighet att vilandeförklara ett mål vid rätten för att ge skiljemännen tillfälle att återuppta förfarandet eller vidta någon annan åtgärd som enligt deras mening undanröjer grunden för ogiltighet eller upphävande. Vidare föreslås en möjlighet för parterna att utesluta eller begränsa tillämpligheten av den svenska lagens grunder för upphävande av en skiljedom, s.k. undantagsavtal. En förutsättning härför är att båda parterna saknar anknytning till . I propositionen föreslås nya forum- och instansordningsregler. En talan om ogiltighet eller av en skiljedom skall enligt förslaget tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har ägt rum. Hovrättens avgörande skall inte kunna överklagas. Hovrätten skall dock i fall av prejudikatintresse kunna tillåta att avgörandet överklagas, s.k. ventil. Reglerna om verkställighet av en svensk skiljedom renodlas. Krono- fogdemyndigheten skall inte längre pröva om en skiljedom kan hävas efter . Om kronofogdemyndigheten finner anledning att anta att en skiljedom är ogiltig skall myndigheten förelägga sökanden att väcka talan vid domstol om skiljedomens giltighet. skall i dessa fall verkställa skiljedomen enligt de regler som gäller för underrättsdomar som inte vunnit laga kraft. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagtext 8 2.1 Förslag till lag om skiljeförfarande 8 2.2 Förslag till lag om ändring i 21 2.3 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken 22 2.4 Förslag till lag om ändring i jordabalken 26 2.5 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 28 2.6 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 29 2.7 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 30 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning 31 3 Ärendet och dess beredning 32 4 Bakgrund och utgångspunkter 33 4.1 Översikt över svensk skiljedomsrätt 33 4.1.1 Kort historik över lagstiftningen 33 4.1.2 Skiljemannalagens struktur och bakomliggande principer 34 4.1.3 35 4.1.4 Skiljeförfarandets omfattning 36 4.1.5 Annan lagstiftning i huvuddrag 37 4.2 Skiljedomsrätten i ett internationellt perspektiv 37 4.3 Utgångspunkter för ny lagstiftning 40 4.3.1 Skiljeförfarandets funktion 40 4.3.2 Behovet av en rättslig reglering av skiljeförfarandet 41 4.3.3 Reformbehov och allmän inriktning 43 4.3.4 Lagstiftning för nationella och internationella tvister 44 5 48 5.1 Inledning 48 5.2 Skiljedomsmässighet 48 5.2.1 Dispositiva tvistemål 48 5.2.2 Skydd för ekonomiskt svaga parter 50 5.2.3 Särskilt om konkurrensrätten 54 5.3 Faktiska förhållanden och komplettering 60 5.4 Testamenten och bolagsordningar m.m. 63 5.5 Partssuccession 64 5.6 form 67 5.7 Rättegångshinder m.m. 68 5.8 Kvarstad och andra säkerhetsåtgärder 72 5.9 Särskiljbarhet och behörighetskompetens 75 6 Skiljemännen jävsfrågor 78 6.1 Gällande rätt 78 6.1.1 Jävsgrunderna 78 6.1.2 Prövningen av jäv 80 6.2 Överväganden 80 6.2.1 Allmänna behörighetsgrunder 80 6.2.2 Krav på opartiskhet 82 6.2.3 Prövning av jävsinvändning under förfarande 85 7 Skiljemännen, övriga frågor 90 7.1 Utgångspunkter partsautonomin 90 7.2 Antalet skiljemän 91 7.3 Utseende av skiljemän 91 7.4 Skiljemans avgång 93 7.5 Förfarandet i tingsrätten 96 7.6 Skiljeförfarande med fler än två parter 97 7.7 Skiljemannauppdragets upphörande 99 8 Förfarandet 100 8.1 Begäran om skiljeförfarande 100 8.2 Rättegång som hinder för skiljeförfarande 104 8.3 Genkäromål, kvittning och ändring av talan 105 8.4 Procedurregler 109 8.4.1 Gällande rätt 109 8.4.2 Skiljemännens handläggning m.m 110 8.5 Platsen för förfarandet 113 8.6 Bevisning 114 8.7 Materiell processledning 120 9 Avgörandet 122 9.1 Rättsliga premisser för tvistens avgörande 122 9.2 Begreppen skiljedom och beslut 123 9.3 Frist för meddelande av skiljedom 124 9.4 Omröstningsregler 127 9.5 Rätten till dom vid återkallelse 129 9.6 Deldom och mellandom 130 9.7 Stadfästning av förlikning 132 9.8 Skiljedomens utformning och innehåll 133 9.9 Rättelse, tolkning och komplettering 135 10 Skiljedoms ogiltighet och upphävande av skiljedom 138 10.1 Uppdelningen mellan ogiltighet och 138 10.2 Skiljedomens ogiltighet 140 10.3 av skiljedom 143 10.3.1 Gällande rätt 143 10.3.2 Överväganden 144 10.4 Resningsgrunder för upphävande av skiljedom 150 10.5 Skiljemännens möjligheter att åtgärda påstådda brister 152 10.6 Prövning av skiljedomar om avvisning eller avskrivning 154 10.7 Undantagsavtal 155 11 Skiljedomskostnader 159 11.1 Ersättningen till skiljemännen 159 11.1.1 Gällande rätt 159 11.1.2 Överväganden 160 11.2 Fördelning av kostnader m.m. 166 11.3 Domstolsprövning av kostnaderna 167 12 Domstolsfrågor och talefrister 169 12.1 Forum- och handläggningsfrågor, instansordningen 169 12.1.1 Gällande rätt 169 12.1.2 Överväganden 171 12.2 Preklusionfrister 176 13 Verkställighet av svensk skiljedom 177 13.1 Svensk eller utländsk skiljedom 177 13.2 Förfarandet 178 13.2.1 Gällande rätt 178 13.2.2 Överväganden 180 13.3 Säkerhetsåtgärder 185 14 Internationella förhållanden 186 14.1 Inledning 186 14.2 Svensk domsrätt 187 14.3 När får skiljeförfarande äga rum i ? 188 14.4 På skiljeavtalet tillämplig lag m.m. 190 14.5 Internationella skiljeavtal som rättegångshinder 195 14.6 Bevisupptagning vid skiljeförfaranden utom riket m.m 197 15 Verkställighet av utländsk skiljedom 198 15.1 Utländsk skiljedom 198 15.2 Ansökan om verkställighet 199 15.3 Prövning av ansökan om verkställighet 199 15.3.1 Skiljedomen skall vara bindande för parterna 200 15.3.2 Utan verkan-rekvisitet 201 15.3.3 Uppdragsöverskridande 201 15.3.4 Uppskov 202 15.4 Förfarandet 203 15.5 Säkerhetsåtgärder 204 15.6 Deldomar 205 16 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 206 16.1 Lagen om skiljeförfarande 206 16.2 Utsökningsbalken 208 17 Följdändringar m.m. 209 17.1 Allmänt 209 17.2 Jordabalken 210 17.3 Konkurslagen 210 18 Ekonomiska konsekvenser 211 19 Författningskommentar 212 19.1 Förslaget till lag om skiljeförfarande 212 19.2 Förslaget till lag om ändring i 248 19.3 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 249 19.4 Förslaget till lag om ändring i jordabalken 251 19.5 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 252 19.6 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 252 19.7 Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 253 19.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning 253 Bilaga 1 Betänkandets lagförslag 255 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över delbetänkande Ny lag om skiljeförfarande (SOU 1994:81) 277 Bilaga 3 Förteckning över utländska experter som har yttrat sig över förslag till ny lag om skiljeförfarande (The Draft New Swedish Arbitration Act) 278 Bilaga 4 Slutbetänkandets lagförslag 279 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över slutbetänkande Näringslivets tvistlösning (SOU 1995:65) 285 Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag 286 Bilaga 7 Lagrådets yttrande 309 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 317 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om skiljeförfarande, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i utsökningsbalken, 4. lag om ändring i jordabalken, 5. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 7. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 8. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om skiljeförfarande Härigenom föreskrivs följande. 1 § Tvister i frågor som parterna kan träffa förlikning om får genom avtal lämnas till avgörande av en eller flera skiljemän. Ett sådant avtal kan avse framtida tvister om ett rättsförhållande som är angivet i avtalet. Tvisten får avse förekomsten av en viss omständighet. Parterna får låta skiljemännen komplettera avtal utöver vad som följer av tolkning av avtal. Skiljemän får pröva konkurrensrättens civilrättsliga verkningar mellan parterna. 2 § Skiljemännen får pröva sin egen behörighet att avgöra tvisten. Detta hindrar inte en domstol från att på begäran av en part pröva frågan. Skiljemännen får fortsätta skiljeförfarandet i avvaktan på domstolens avgörande. Även om skiljemännen i ett beslut under förfarandet funnit att de är behöriga att avgöra tvisten är deras beslut inte bindande. I fråga om talan mot en skiljedom som innefattar ett avgörande om behörigheten gäller bestämmelserna i 34 och 36 §§. 3 § När giltigheten av ett skiljeavtal som utgör en del av ett annat avtal skall bedömas vid prövningen av skiljemännens behörighet, skall skiljeavtalet anses som ett särskilt avtal. 4 § En domstol får inte mot en parts bestridande pröva en fråga som enligt ett skiljeavtal skall prövas av skiljemän. En invändning om skiljeavtal skall framställas första gången en part skall föra talan i saken vid rätten. Invändningar som framställs senare är utan verkan om inte parten har haft laga förfall och framställt invändningen så snart förfallet upphörde. En invändning om skiljeavtal skall beaktas även om den part som gör invändningen låtit en fråga som omfattas av skiljeavtalet prövas av kronofogdemyndighet i ett mål om betalningsföreläggande eller handräckning. tvisten behandlas av skiljemän eller får en domstol oberoende av skiljeavtalet meddela sådana beslut om säkerhetsåtgärder som domstolen enligt lag är behörig att meddela. 5 § En part förlorar sin rätt att åberopa skiljeavtalet som hinder för rättegång, om parten 1. har bestritt en begäran om skiljedom, 2. låter bli att i rätt tid utse skiljeman, eller 3. inte i rätt tid ställer sin andel av begärd säkerhet för ersättningen till skiljemännen. 6 § Rör en tvist mellan en näringsidkare och en konsument en vara, en tjänst eller någon annan nyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk, får ett skiljeavtal inte göras gällande, om det träffats innan tvisten uppstod. Dock gäller sådana avtal i hyres- eller arrende- förhållanden, om genom dem en hyres- eller arrendenämnd utsetts till skiljenämnd och något annat inte följer av bestämmelserna i 8 kap. 28 § eller 12 kap. 66 § jordabalken. Första stycket gäller inte om tvisten rör avtal mellan försäkringsgivare och försäkringstagare om försäkring som grundas på kollektivavtal eller som grundas på gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen. Första stycket gäller inte heller om annat följer av inter- nationella förpliktelser. Skiljemännen 7 § Var och en som råder över sig själv och sin egendom kan vara skiljeman. 8 § En skiljeman skall vara opartisk. En skiljeman skall på yrkande av en part skiljas från sitt uppdrag, om det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för skilje- mannens opartiskhet. En sådan omständighet skall alltid anses föreligga 1. om skiljemannen själv eller någon närstående till skiljemannen är part eller annars kan vänta beaktansvärd nytta eller skada av tvistens utgång, 2. om skiljemannen eller någon närstående till skiljemannen är ledamot av styrelsen för ett bolag eller någon annan sammanslutning som är part eller annars är ställföreträdare för en part eller för någon annan som kan vänta beaktansvärd nytta eller skada av tvistens utgång, 3. om skiljemannen som sakkunnig eller annars har tagit ställning i tvisten eller hjälpt en part att förbereda eller utföra sin talan i tvisten, eller 4. om skiljemannen har mottagit eller förbehållit sig ersättning i strid med 39 § andra stycket. 9 § Den som ombeds att åta sig ett uppdrag som skiljeman skall genast uppge alla omständigheter som enligt 7 eller 8 § kan tänkas hindra den vidtalade från att vara skiljeman. En skiljeman skall upplysa parterna och övriga skiljemän om sådana omständigheter så snart alla skiljemän har utsetts och därefter under skiljeförfarandet så snart skiljemannen har fått kännedom om någon ny omständighet. 10 § Ett yrkande om att en skiljeman skall skiljas från sitt uppdrag på grund av en omständighet som anges i 8 § skall framställas från det att parten fick kännedom såväl om att skiljemannen har utsetts som om omständigheten. Yrkandet prövas av skiljemännen, om parterna inte har bestämt att det skall prövas av någon annan. Bifalls yrkandet får beslutet inte angripas. En part som är missnöjd med ett beslut genom vilket ett yrkande ogillats eller avvisats som för sent framställt, får hos tingsrätten ansöka om att skiljemannen skall skiljas från uppdraget. Ansökan skall göras från den dag då parten fick del av beslutet. Skiljemännen får fortsätta skiljeförfarandet i avvaktan på tingsrättens avgörande. 11 § Parterna får bestämma att ett yrkande som anges i 10 § första stycket skall prövas slutligt av ett skiljedomsinstitut. 12 § Parterna får bestämma hur många skiljemännen skall vara och hur de skall utses. Om parterna inte har bestämt något annat gäller 13 16 §§. Tingsrätten skall utse skiljemän även i andra fall än som anges i 14 17 §§, om parterna har bestämt det och någon av parterna ansöker om det. 13 § Skiljemännen skall vara tre. Vardera parten väljer en skiljeman och de valda utser den tredje. 14 § Skall parterna var för sig välja skiljeman och har den ena parten i en begäran om skiljedom enligt 19 § underrättat motparten om sitt val av skiljeman, är motparten skyldig att från mottagandet av underrättelsen skriftligen underrätta den första parten om sitt val av skiljeman. En part som på detta sätt har underrättat motparten om sitt val av skiljeman får inte utan motpartens samtycke återkalla valet. Låter motparten bli att utse skiljeman inom den angivna tiden, skall tingsrätten på ansökan av den första parten utse skiljeman. 15 § Skall en skiljeman utses av andra skiljemän men låter de bli att göra det från det att den sista av dem blev vald, skall tingsrätten på ansökan av en part utse skiljemannen. Skall en skiljeman utses av någon annan än en part eller skiljemän, men görs inte det från det att en part som önskar att skiljeman utses uppmanat den som skall utse skiljeman att göra det, skall tingsrätten på ansökan av en part utse skiljemannen. Detsamma gäller, om en skiljeman skall utses av parterna gemensamt men de inte har enats från det att frågan väckts genom att den ena parten mottagit en underrättelse från motparten. 16 § Om en skiljeman avgår eller skiljs från uppdraget, skall tingsrätten på ansökan av en part utse en ny skiljeman. Om skiljemannen inte kan fullgöra uppdraget på grund av omständigheter som uppkommit efter valet, skall i stället den som ursprungligen haft att göra valet utse en ny skiljeman. Vid detta val tillämpas 14 och 15 §§. Tiden för att utse en ny skiljeman är även för den part som begärt skiljedomen och räknas för alla från det att den som skall utse skiljemannen har fått kännedom om det. 17 § Har en skiljeman försenat förfarandet skall tingsrätten på ansökan av en part skilja skiljemannen från uppdraget och utse en annan skiljeman. Parterna får bestämma att en sådan begäran i stället skall prövas slutligt av ett skiljedomsinstitut. 18 § När en part har ansökt om att tingsrätten skall utse en skiljeman enligt 12 § tredje stycket eller 14 17 §§ får domstolen endast om det är uppenbart avslå ansökan på den grunden att lagliga förutsättningar för skiljeförfarande saknas. Förfarandet 19 § Har parterna inte bestämt något annat inleds skiljeförfarandet när en part tar emot en begäran om skiljedom enligt andra stycket. En begäran om skiljedom skall vara skriftlig och innehålla 1. en uttrycklig och villkorslös begäran om skiljedom, 2. uppgift om den fråga som omfattas av skiljeavtalet och som skiljemännen skall pröva, och 3. uppgift om partens val när parten skall utse skiljeman. 20 § Är skiljemännen flera skall en av dem utses till ordförande. Har parterna eller skiljemännen inte bestämt annat, skall den skiljeman vara ordförande som de andra skiljemännen eller, i deras ställe, tingsrätten har utsett. 21 § Skiljemännen skall handlägga tvisten opartiskt, ändamålsenligt och snabbt. De skall därvid följa vad parterna har bestämt, om det inte finns något hinder mot det. 22 § Parterna bestämmer platsen för förfarandet. Annars bestämmer skiljemännen platsen för förfarandet. Skiljemännen får hålla sammanträde på annan plats i eller utomlands om inte parterna har bestämt något annat. 23 § Den part som begär skiljedom skall inom den tid som skiljemännen bestämmer ange sina yrkanden i den fråga som har uppgetts i begäran om skiljedom och de omständigheter som parten åberopar till stöd för dem. Motparten skall därefter inom den tid som skiljemännen bestämmer ange sin inställning till yrkandena och de omständigheter som motparten åberopar till stöd för den. Den part som begär skiljedom får framställa nya yrkanden och motparten egna yrkanden, om yrkandena omfattas av skiljeavtalet och skiljemännen inte med hänsyn till den tidpunkt då de framställs eller andra omständigheter anser det olämpligt att de prövas. Under samma förutsättningar får var och en av parterna under skiljeförfarandet ändra eller komplettera tidigare framställda yrkanden och åberopa nya omständigheter till stöd för sin talan. Första och andra styckena gäller inte om parterna har bestämt något annat. 24 § Skiljemännen skall ge parterna tillfälle att i all behövlig omfattning utföra sin talan skriftligt eller muntligt. Inför avgörandet av en till skiljemännen överlämnad fråga skall muntlig förhandling hållas, om en part begär det och parterna inte har bestämt något annat. En part skall ges möjlighet att ta del av alla handlingar och allt annat material som rör tvisten och som tillförs skiljemännen från motparten eller någon annan. Om en part utan giltigt skäl uteblir från en förhandling eller låter bli att i något annat hänseende iaktta ett föreläggande av skiljemännen, är detta inte hinder mot att handläggningen fortsätter och att tvisten avgörs på det material som finns. 25 § Parterna skall svara för bevisningen. Skiljemännen får dock utse sakkunniga, om inte båda parterna motsätter sig detta. Skiljemännen får avvisa erbjuden bevisning, om den uppenbart saknar betydelse i tvisten eller om det är motiverat med hänsyn till den tidpunkt då bevisningen åberopas. Skiljemännen får inte ta upp ed eller sanningsförsäkran. De får inte heller förelägga vite eller annars använda tvångsmedel för att skaffa in begärd bevisning. Om inte parterna har överenskommit något annat får skiljemännen på begäran av en part bestämma att motparten under förfarandets gång skall vidta en viss åtgärd för att säkerställa det anspråk som skall prövas av skiljemännen. Skiljemännen får föreskriva att den part som begär åtgärden skall ställa skälig säkerhet för den skada som kan tillfogas motparten genom åtgärden. 26 § Om en part vill att ett vittne eller en sakkunnig skall höras under ed eller en part höras under sanningsförsäkran, får parten efter tillstånd av skiljemännen göra ansökan om det hos tingsrätten. Detsamma gäller om en part vill att det skall föreläggas en part eller någon annan att som bevis tillhandahålla en skriftlig handling eller ett föremål. Anser skiljemännen att åtgärden är befogad med hänsyn till utredningen, skall de lämna tillstånd till ansökan. Finns det lagliga förutsättningar för åtgärden, skall tingsrätten bifalla ansökan. Reglerna i tillämpas i fråga om en åtgärd som avses i första stycket. Skiljemännen skall kallas till ett förhör med ett vittne, en sakkunnig eller en part och ges tillfälle att ställa frågor. Om en skiljeman uteblir från förhöret utgör detta inte hinder för att förhöret genomförs. Skiljedomen 27 § De frågor som har lämnats till skiljemännen avgörs genom skiljedom. Avslutar skiljemännen skiljeförfarandet utan att avgöra dessa frågor sker det också genom skiljedom. Om parterna förliks får skiljemännen på deras begäran stadfästa förlikningen i en skiljedom. Andra avgöranden, som inte tas in i en skiljedom, betecknas beslut. Skiljemännens uppdrag anses slutfört när de har meddelat slutlig skiljedom, om inte annat följer av 32 eller 35 §. 28 § Återkallar ena parten ett yrkande skall skiljemännen avskriva tvisten i denna del om inte motparten begär att skiljemännen skall pröva yrkandet. 29 § En del av tvisten eller en viss fråga av betydelse för tvistens bedömning får avgöras genom särskild skiljedom, om inte båda parterna motsätter sig det. En fordran som åberopas till kvittning skall dock prövas i samma skiljedom som huvudfordringen. Har en part helt eller delvis medgett ett yrkande får särskild skiljedom meddelas över det som har medgetts. 30 § Om en skiljeman utan giltigt skäl låter bli att delta i skiljenämndens prövning av en fråga, är detta inte något hinder mot att övriga skiljemän avgör frågan. Har parterna inte bestämt något annat, skall som skiljenämndens mening gälla den mening som flertalet av de skiljemän som deltar i avgörandet enas om. Uppnås inte majoritet för någon mening, skall den mening gälla som ordföranden företräder. 31 § En skiljedom skall vara skriftlig och undertecknas av skiljemännen.