prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Mål 1997 Resultat 1997 Mål 1998 Resultat Andel av de lediga platser som anmäls till af som skall anvisas med lämplig sökande Antal långtidsarbetslösa skall i genomsnitt inte överstiga 100 000 94 800 73 000 57 600 Alla långtidsarbetslösa ungdomar skall erbjudas arbete eller åtgärd Ej mål 1997 Ej mål 1997 0 2 600 Antal långtidsinskrivna skall i genomsnitt inte överstiga 120 000 118 900 100 000 97 400 Antal personer som deltar i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall inte överstiga 207 000 197 100 130 000* 124 300* Antal arbetshandikappde som deltar i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall minst utgöra 26 000 27 000 17 000* 18 600* Antal sysselsatta inom ramen för anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade skall minst utgöra 50 000 51 000 53 000 54 000 Målsättning för den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidrag * Exklusive , , , och som är försökslän AMV har uppnått samtliga verksamhetsmål med undantag för den planerade omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för . har AMV inte uppnått verksamhetsmålen för den planerade omfattningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, antalet långtidsarbetslösa ungdomar och bidragsnivån för lönebidrag. Under reviderades målen för antalet långtidsarbetslösa och antalet långtidsinskrivna arbetssökande. Revideringen av verksamhetsmålen gjordes delvis på grund av förändringar i AMV:s verksamhetsstatistik, men huvudskälet var det försämrade arbetsmarknadsläget . Förändringen av arbetslöshetsdefinitionen i verksamhetsstatistiken får till följd att det redovisade antalet arbetslösa ökar något som en större överensstämmelse med SCB:s officiella arbetslöshetsstatistik uppnås. Under har målen för den planerade omfattningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder reviderats när försöksverksamheten utökades till att omfatta , , , och . Under den ökade platsinflödet vid arbetsförmedlingarna. Andelen platser med anvisad lämplig sökande har ökat fram . De platser som inte har fått lämpliga sökande anvisade återfinns främst inom yrken med krav på relativt hög utbildning i många fall eftergymnasial utbildning eller krav på teoretisk specialkompetens. I samband med att platsinflödet ökade uppstod en tendens till att vissa arbetsgivare hade svårigheter att rekrytera efterfrågad arbetskraft. Det gällde främst lediga platser med krav på högskoleutbildning inom teknik och data, hälso- och sjukvård och lärarplatser. AMV skall noggrant följa varje tendens till flaskhalsar på arbetsmarknaden. AMS redovisar utvecklingen till . AMS utarbetar också i enlighet med regeringens uppdrag en ny metod för att följa vakanstiderna för lediga platser. kommer AMS att påbörja mätningar som bygger på intervjuer med arbetsgivarna i syfte att mäta tiden från att platsen anmälts till arbetsförmedlingen till att arbetsgivaren anser att de fått förslag på sökande för att kunna anställa. Även den kvalitativa aspekten om arbetsgivaren är nöjd med arbetsförmedlingens insatser kommer att mätas. Härigenom bör det enligt regeringens bedömning bli möjligt att på ett bättre sätt mäta och följa vakanstidernas utveckling. Under skall de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna användas så att de tillsammans med anvisning av lämpliga sökande till de lediga platserna medverkar till att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. Resultatinformation inom de prioriterade områdena Ovan har regeringen redogjort för resultaten under budgetåren 1997 och 1998 på en mera övergripande nivå. Regeringen har som mål att sökande som har särskilt svårt att hävda sig på arbetsmarknaden skall prioriteras i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I det följande ges en mera detaljerad beskrivning för olika sökandegrupper och andra prioriterade områden för och . I tabellen nedan framgår i vilken utsträckning olika grupper av arbetssökande har fått ta del av de konjunkturberoende åtgärderna i förhållande till hur stor andel de utgör av de arbetslösa. Som framgår av tabellen är kvinnor, ungdomar, arbetshandikappade samt utomnordiska medborgare något överrepresenterade bland dem som får åtgärder. Det finns dock en tendens till att utomnordiska medborgare prioriteras i allt mindre utsträckning till åtgärder. Tabell 4.3 Andel arbetslösa samt i åtgärd fördelat på kön och ålder och bland prioriterade grupper (procent) 95/96 97 98 2 95/96 97 98 2 Kvinnor 46 46 44 46 48 49 Män 54 54 56 54 52 51 Totalt 100 100 100 100 100 100 9 9 9 6 4 4 25 68 70 73 66 69 70 20 19 18 15 23 20 19 18 4 3 2 5 7 6 Totalt 100 100 100 100 100 100 Arbets- handikappade 12 1 Enligt ny arbetslöshetsdefinition i AMV:s verksamhetsstatistik 2 Avser Långtidsarbetslösa Långtidsarbetslösheten ökade kraftigt i takt med att arbetslösheten steg under konjunkturnedgången talet. Under har utvecklingen vänt och långtidsarbetslösheten minskar både bland män och kvinnor. Andelen långtidsarbetslösa av samtliga arbetslösa uppgick till . Antalet långtidsarbetslösa har minskat bland kvinnor och bland män jämfört med . Diagram 4.1 Antal långtidsarbetslösa De viktigaste förklaringarna till att långtidsarbetslösheten har minskat är och möjligheten att få tillfällig avgångsersättning samt de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. De långtidsarbetslösa utgjorde av samtliga arbetslösa som hade påbörjat en åtgärd. Långtidsinskrivna Personer som har varit inskrivna på arbetsförmedlingen och inte haft reguljärt arbete räknas som långtidsinskrivna. Män är överrepresenterade bland de långtidsinskrivna. Det beror bl.a. på att kvinnor i större omfattning har vikariat och timanställning. Åldersmässigt är de långtidsinskivna relativt jämt fördelade över alla åldrar, förutom i de allra yngsta åldrarna. De grupper av arbetssökande som har den högsta andelen långtidsinskrivna är arbetshandikappade och personer med utomnordiskt medborgarskap. De individuella handlingsplanerna har stor betydelse för möjligheterna att snabbt hitta lämpliga åtgärder som innebär att den arbetssökande får ett reguljärt arbete. I regleringsbrevet för AMV för fastslogs att alla arbetssökande som var eller riskerade att bli långtidsarbetslösa skall ha en individuell handlingsplan. hade av de sökande som var eller riskerade att bli långtidsarbetslösa en individuell handlingsplan. hade av dessa sökande en handlingsplan. Enligt de upprättade handlingsplanerna har bl.a. av kvinnorna och av männen behov av att erhålla kompetenshöjande insatser. Tabell 4.4 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av arbetslösa respektive samtliga inskrivna LÅNGTIDSARBETSLÖSA LÅNGTIDS- INSKRIVNA 2 Antal % Antal % Antal % Kvinnor 40 071 24 23 104 18 39 460 18 Män 54 770 27 34 494 22 57 954 23 Totalt 94 841 26 57 597 20 97 414 20 14 445 44 9 785 37 9 807 24 25 61 864 24 39 532 19 82 år 17 401 27 7 921 18 5 550 7 18 1 132 10 360 6 16 0 Totalt 94 841 26 57 597 20 97 414 20 Arbets- handikappade 28 1 Avser 2 Arbetssökande som varit inskrivna vid förmedlingen och som ej har haft ett reguljärt arbete Ungdomar Arbetsmarknadsläget för ungdomar är fortsatt problematiskt, även om ungdomsarbetslösheten har minskat jämfört med föregående år. Ungdomar har generellt sett en större chans än övriga grupper att få ett arbete när konjunkturen vänder uppåt. De har dock oftare tidsbegränsade anställningar och arbetar oftare deltid. Andelen ungdomar i arbetskraften har minskat kraftigt talet. minskade arbetskraftsdeltagandet för ungdomar mellan från . Den främsta förklaringen är att allt fler ungdomar studerar. har i genomsnitt 8 300 ungdomar , varav kvinnor och män, varit arbetslösa i . Detta utgör av samtliga arbetslösa ungdomar och av samtliga långtidsarbetslösa. Långtidsarbetslösheten minskade kraftigt för ungdomar, både antals och andelsmässigt, . Minskningen var något större för unga kvinnor än för unga män. De dominerande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för unga samt var arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion samt åtgärder inom ramen för kommunernas ansvar för ungdomar. Tabell 4.5 Genomsnittliga antalet ungdomar i de vanligaste arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Totalt Andel Totalt Andel kv män Kommunalt ansvar 18 14 120 60 40 14 440 60 40 Arbetsplats- introduktion 12 310 46 54 7 980 45 55 Arbetsmarknads- utbildning 7 230 42 58 9 140 40 60 1Avser Äldre Andelen äldre som deltar i arbetslivet har minskat kraftigt men sysselsättningsgraden är alltjämt mycket hög i ett internationellt perspektiv. Arbetskraftens medelålder kommer att stiga till följd av att andelen i åldrarna 55 ökar kraftigt. Under lågkonjunkturen talet ökade genomsnittsåldern bland de sysselsatta betydligt. Detta har inneburit att andelen äldre på arbetsplatserna ökar vilket medför att arbetsgivarna försöker rekrytera yngre personer. En bidragande orsak är att äldre har en allmänt lägre utbildningsnivå jämfört med den yngre åldersgruppen och arbetsgivarna vill rekrytera personer med ny och högre kompetens. Det har blivit allt vanligare att äldre lämnar arbetslivet . förvärvsarbetade av männen året innan de fyllde jämfört av kvinnorna. Arbetslösheten för de äldre ligger lägre än genomsnittet. har de äldre som förlorat sitt arbete mycket svårt att åter komma in på arbetsmarknaden. Det är viktigt att under rådande konjunkturuppgång uppmärksamma de äldres situation på arbetsmarknaden. Inom ramen för ordförandeskap kommer den finska regeringen sätta arbetsmarknadsfrågor för de äldre i fokus. Den kommer att särskilt uppmärksamma de äldres situation på arbetsmarknaden under FN:s äldreår 1999. De äldre skall prioriteras i AMV:s verksamhet. Under var i genomsnitt knappt 33 000 personer i öppet arbetslösa, varav drygt 19 000 var män och ca 14 000 kvinnor. Den dominerande arbetsmarknadpolitiska åtgärden för äldre var under arbetslivsutveckling (ALU), där i genomsnitt 4 500 personer i åldersgruppen deltog. Av dessa var kvinnor och män. infördes en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd under utgiftsområde 13 som enbart riktar sig till äldre långtidsarbetslösa , Offentliga tillfälliga arbeten för äldre (OTA). Det genomsnittliga antalet deltagare var under drygt 5 000 personer. ökade det genomsnittliga antalet som omfattas av åtgärden till ca 7 000 personer. Åtgärdsplatserna fördelade sig relativt jämt mellan könen. Det successivt förbättrade läget på arbetsmarknaden har lett till att regeringen nu föreslår att åtgärden skall fasas ut. Arbetshandikappade Den öppna arbetslösheten för arbetshandikappade har minskat . Personer med arbetshandikapp har dock en besvärlig situation på arbetsmarknaden oavsett konjunkturläge. De arbetshandikappade riskerar i större utsträckning att bli långtidsarbetslösa eller långtidsinskrivna än övriga arbetssökande. Personer med arbetshandikapp prioriterades till de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna , liksom . De utgjorde av deltagarna som deras andel av de öppet arbetslösa utgjorde . AMV har uppfyllt de mål som rör omfattningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för personer med arbetshandikapp och , vilket framgår av tabell 4.1. Personer med arbetshandikapp har fått fler platser än målsättningen både i konjunkturåtgärder och i särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Arbetshandikappade kvinnor är dock något underrepresenterade i de särskilda åtgärderna för arbetshandikappade medan deras andel i de konjunkturberoende åtgärderna motsvarar deras andel av de arbetslösa. Personer med funktionshinder som har fått en konjunkturåtgärd har främst fått en anvisning till arbetsmarknadsutbildning, arbetslivsutveckling, arbetspraktik samt . Personer med arbetshandikapp får inte arbetsmarknadsutbildning i högre omfattning än andra grupper av arbetssökande. Av utredningen lönebidrag (SOU 1997:5) framgår att varannan sökande med arbetshandikapp saknade gymnasieutbildning, vilket kan jämföras med att var fjärde sökande saknade gymnasieutbildning av samtliga sökande . Av de arbetshandikappade som fått en konjunkturberoende åtgärd hade i genomsnitt ett arbete efter avslutad åtgärd . Det är en ökning jämfört med . Arbetshandikappade ungdomar De arbetshandikappade ungdomarna utgjorde av alla kvarstående arbetslösa ungdomar mellan 18 respektive . Av dessa var kvinnor och män. Dessa ungdomar fick av de konjunkturberoende åtgärderna . I genomsnitt var 2 600 arbetshandikappade ungdomar öppet arbetslösa , och uppgick de till i genomsnitt 1 700 personer. fick drygt 2 000 funktionshindrade ungdomar del av verksamheten Unga Handikappade, som riktar sig till funktionshindrade skolungdomar med särskilda insatser från arbetsförmedlingen eller . Tabell 4.6 Genomsnittliga antalet arbetslösa och arbetshandikappade i vissa åtgärder Tot Kvinnor Män Tot Kvinnor Män Öppet arbetslösa 36 100 28 900 Konjunkturåtgärd 27 900 27 800 Lönebidrag/OSA 51 100 54 000 Totalt vid af/ami1 115 500 109 000 1 I gruppen ingår samtliga arbetslösa med arbetshandikapp samt personer i lönebidrag och OSA. Utomnordiska medborgare utomnordiska medborgare har ökat under , som deras arbetskraftsdeltagande har minskat betydligt. Andelen sysselsatta i befolkningen bland de utomnordiska medborgarna har halverats från år . har arbetslösheten bland de utomnordiska medborgarna ökat från . Det är en ökning . Arbetslösheten varierar mellan personer med olika medborgarskap. Den högsta andelen arbetslösa finns bland de afrikanska medborgarna. De utomnordiska medborgarnas andel av åtgärdsplatserna har sjunkit . Utomnordiska medborgares andel av åtgärdplatserna uppgår till som deras andel av de arbetslösa uppgår till . De vanligaste åtgärderna för utomnordiska medborgare var arbetslivsutveckling (ALU), arbetsplatsintroduktion (API) och arbetsmarknadsutbildning. har antalet utomnordiska medborgare som är långtidsarbetslösa minskat kraftigt. 1997 var drygt 12 000 utomnordiska medborgare långtidsarbetslösa. har det genomsnittliga antalet minskat till 7 200. Den vanligaste orsaken till att långtidsarbetslösheten bryts är en placering i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Andelen utomnordiska medborgare som är långtidsinskrivna och som inte haft arbete uppgick till . Motsvarande andel för samtliga arbetssökande var . AMV har tilldelats medel för tillfälliga personalförstärkningar för att kvaliteten i förmedlingsarbetet skall upprätthållas. Utsatta bostadsområden har prioriterats vid fördelningen av dessa medel. För kvinnor med utomnordiskt medborgarskap är situationen särskilt besvärlig. Andelen sysselsatta kvinnor bland de utomnordiska medborgarna uppgick år . Motsvarande siffra för män var . har gett regeringen uppdraget att initiera en studie om invandrarkvinnornas situation på arbetsmarknaden. Regeringen har valt att särskilt belysa de somaliska och irakiska kvinnornas situation, vilka tillhör de grupper som har det svårast att komma in på arbetsmarknaden. Genom tillgänglig statistik kan situationen för dessa grupper beskrivas utifrån t.ex. arbetslöshet och sysselsättningsgrad. Som ett komplement till detta har regeringen valt att beskriva deras situationen utifrån djupintervjuer. Regeringen avser att använda undersökningens resultat, som presenterades i rapporten, "Somaliska och irakiska kvinnor på svensk arbetsmarknad", i bl.a. seminarier för att belysa invandrarkvinnornas situation. I rapporten framkommer att många av dessa kvinnor lever mycket isolerat från det svenska samhället och en majoritet tillhör inte arbetskraften. Flera av kvinnorna har avbrutit sfi- undervisningen av olika skäl. Dessa kvinnors svaga ställning på den svenska arbetsmarknaden har många orsaker. Särskilt de somaliska kvinnorna tillhör de mest isolerade och marginaliserade grupperna i samhället. Orsaken till att denna situation har uppstått är många, bl.a. låg utbildning, ett litet socialt kontaktnät, de kom till då arbetslösheten ökade samt anpassningsproblem till ett helt annorlunda samhällssystem. Regeringen anser att det är av största vikt att de arbetsmarknadspolitiska insatserna används på ett bra och effektivt sätt för att underlätta integreringen i det svenska samhället och arbetslivet utifrån individen och de lokala förutsättningarna. Åtgärder för arbetslösa i utsatta bostadsområden Regeringen har föreslagit (prop.1997/98:165) att lokala utvecklingsavtal bör tas fram för de mest utsatta stadsdelarna i storstadsregionerna i syfte att bryta den sociala, ekonomiska och etniska segregationen i storstadsregionerna. Dessa avtal bör innehålla lokalt framtagna mål, en åtgärdsplan, en reglering av statliga och kommunala åtaganden i respektive område. Regeringen har vidare föreslagit (prop. 1997/98:165) att en storstadsdelegation som får till uppgift att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken tillsätts. bör ansvara för överläggningar med kommuner och andra berörda aktörer om lokala utvecklingsavtal. För att öka möjligheterna till samverkan bör medel för otraditionella insatser inom arbetsmarknadspolitiken kunna disponeras för användning inom ramen för lokala utvecklingsavtal. Kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal bör kunna sluta avtal med länsarbetsnämnd och i länet om lokal samverkan med utvecklingsprogram för arbetslösa i de utsatta stadsdelarna. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare för att förbereda överläggningar om sådana avtal. I uppdraget bör ingå att analysera vilka utvecklingsmöjligheter som finns för förbättrad samverkan mellan olika aktörer och ersättningssystem. Jämställdheten på arbetsmarknaden Arbetslösheten bland män sjönk vilket medförde att årsgenomsnittet blev lika stort som , dvs. Arbetslösheten bland kvinnor ökade under de tre första kvartalen och sjönk sedan markant så att årsgenomsnittet även här blev lika stort som , dvs. var kvinnors arbetslöshet och mäns . En viktig förklaring till att arbetslösheten är lägre bland kvinnor än bland män är att huvuddelen av dem som påbörjat studier inom har varit kvinnor. Arbetslösheten är alltjämt högre bland män än bland kvinnor. Männen riskerar också i större utsträckning att bli långtidsarbetslösa. Deltidsarbetslösheten är dock fortfarande oacceptabelt hög och berör främst kvinnor. Regeringens uttalade intention är att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla politikområden. Regeringen ställer därför krav på myndigheterna att tillämpa s.k. "mainstreaming" som arbetssätt. Det innebär att de verkställande myndigheterna skall ha ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete och aktivt analysera konsekvenserna för kvinnor respektive män av de åtgärder som vidtas. Jämställdhetssträvandena inom arbetslivet är särskilt viktiga för att uppnå en ökad jämställdhet även i övriga delar av samhället. Andelen kvinnor i de konjunkturberoende åtgärderna har ökat med en procentenhet mellan och (). Kvinnorna har därmed haft en större andel av åtgärdsplatserna än vad som motsvarar deras andel bland dem som registrerats som öppet arbetslösa. Om kvinnor och män kan sägas få del av åtgärderna i förhållande till sina andelar av arbetslösheten beror emellertid på vilka grupper som inkluderas i jämförelsen. Vissa av åtgärderna vänder sig till grupper som inte är öppet arbetslösa, t.ex. deltidsarbetslösa och dem med tillfälliga timanställningar. översyn av de arbets- marknadspolitiska åtgärderna ur ett jämställdhetsperspektiv Regeringen gav () i uppdrag att göra en översyn av de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder som AMV förfogar över ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget har ingått att belysa: - fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna mellan kvinnor och män både vad avser platser och resurser, - om åtgärderna bidrar till att män och kvinnor återinträder på arbetsmarknaden och får en varaktig inkomst, - om åtgärderna bidrar till att arbetsmarknaden blir mindre könssegregerad. Tabell 4.7 Genomsnittliga antalet arbetslösa, deltidsarbetslösa och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Antal Andel kvinnor (%) Andel män (%) Antal Andel kvinnor (%) Andel män (%) Arbetslösa1 367 000 46 54 286 000 44 56 Deltidsarbetslösa1 137 000 80 20 131 000 81 19 I åtgärder2 197 000 48 52 185 000 49 51 1Enligt AMS verksamhetsstatistik 2Avser de konjunkturberoende åtgärderna I uppdraget har även ingått att belysa huruvida regeringens övergripande mål för jämställdhets- politiken "att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden" är i samstämmighet med regeringens direktiv för hanteringen av de arbets-marknadspolitiska åtgärderna samt att belysa den roll AMV och andra myndigheter har på området. Översynen omfattar i huvudsak åren 1992-1996. lämnade RRV sin redovisning. I budgetpropositionen för angavs att regeringen avsåg att återkomma till med en redovisning av uppdraget. AMV:s möjligheter att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden är, enligt RRV, begränsade. Detta beror på att en stor grupp människor söker arbete utan att vända sig till Arbetsförmedlingen. Företrädesvis består denna grupp av personer som redan har arbete eller studerar. Två tredjedelar av de lediga platserna kommer inte till arbetsförmedlingens kännedom. av arbetskraften deltog i de konjunkturberoende åtgärderna. Det är således en begränsad del av den totala arbetskraften som arbetsförmedlingen kommer i kontakt med via dessa åtgärder. En rad ytterligare faktorer av betydelse för den könsuppdelade arbetsmarknaden ligger mer eller mindre utom räckhåll för AMV:s påverkan, inte minst de allmänt rådande värderingarna i samhället. Regeringen anser trots detta att AMV:s ansträngningar att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden är betydande och att insatserna i större utsträckning bör inriktas på väglednings- insatserna, eftersom förmedlingen därigenom kommer i kontakt med flest arbetssökande och det är då de arbetslösa har störst anledning att fundera över sitt yrkesval. RRV:s rapport visar att kvinnor och män i huvudsak får del av åtgärderna i förhållande till deras respektive andelar av arbetslösheten. Det förefaller dock som om kvinnor och män genom åtgärderna får placeringar i, för könet, traditionella yrken och sektorer. Den till omfattningen största åtgärden var arbetsmarknadsutbildning. Totalt sett är platserna i arbetsmarknadsutbildningen jämnt fördelade mellan kvinnor och män. Men utbildningsinriktningarna följer ett traditionellt mönster så till vida att det är främst är män som får utbildning inom t.ex. tillverkningsindustrin och kvinnor inom vårdsektorn. Andelen kvinnor inom mansdominerade områden har dock ökat något . Trots att arbetssökande män generellt sett har lägre utbildningsnivå än kvinnor visar rapporten att kvinnor och män är representerade i ungefär samma utsträckning i förberedande utbildning. Detta tycks bl.a. bero på att män i större utsträckning ställer krav på yrkesutbildning medan kvinnor oftare accepterar allmänt inriktade kurser. Tillgängligt material antyder att män i högre grad än kvinnor finns i relativt dyra åtgärder. Efter avslutade åtgärder får män i högre grad än kvinnor arbeten som gör att de avaktualiseras som arbetssökande. Män är också kraftigt överrepresenterade i de åtgärder som i högst grad leder till arbete. Huruvida detta är en följd av åtgärdernas utformning, inriktning eller en följd av någon form av selektion är svårt att säga. En näst intill försumbar andel av dem som avslutar en åtgärd söker efter åtgärden arbete inom andra yrken än före åtgärden. De byten av sökt yrke som sker äger huvudsakligen rum inom könstraditionella yrkesområden. Uppgifter om vilken typ av arbeten de arbetssökande erhåller efter avslutad åtgärd registreras ej inom AMV. Den könsuppdelning som finns på arbetsmarknaden återspeglas i åtgärderna vilka alltså har kommit att verka konserverande. Förutom AMV är JämO och länsstyrelserna de myndigheter som mest påtagligt kommer i kontakt med jämställdhetsfrågorna på arbetsmarknaden. RRV har noterat att myndigheterna på utbildningsområdet redovisar få konkreta insatser som syftar till att bryta könsmönster. Detta bör vara av stor betydelse eftersom dessa har att göra med unga människor som ännu inte hunnit göra sina yrkesval.