prop · GM0374 · 1999-01-01 00:00:00 — Den föreslagna inriktningen bidrar också till att officersaspiranten kan ges en bredare och mer grundläggande kompetens. Beträffande programmets tidsmässiga längd delar regeringen utredningens uppfattning och slutsatser. äger en relativt omfattande befattningsutbildning rum i form av handledd praktiktjänstgöring efter nuvarande officershögskoleprogram. Regeringen finner inte några avgörande skäl för att ändra på detta förhållande. I sammanhanget vill regeringen betona vikten av att utbildning som eventuellt kommer att äga rum utanför nämnda utbildningsprogram kvalitetssäkras och meritvärderas. Beträffande det taktiska programmet och stabs- repektive chefsprogrammet delar regeringen utredningens slutsatser och därmed dess förslag. Den av utredningen föreslagna anpassningen av utbildningarna är nödvändig mot bakgrund av yrkesofficersprogrammets utformning. Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa en bedömning av den framtida utbildningsvolymen vad avser officersutbildningen. 8.3.3 Icke nivåhöjande yrkesofficersutbildning Regeringens bedömning: Ett särskilt fackprogram bör införas inom ramen för de icke-nivåhöjande yrkesofficersutbildningarna. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att ett ettårigt fackprogram motsvarande 40 poäng skapas. Utgångspunkten för utredningens förslag har varit att det finns ett uttalat behov av att tillgodose Försvarsmakten med officerare som har fördjupade kunskaper, insikter och färdigheter för att kunna tjänstgöra och utvecklas i befattningar. tillgodoses delar av detta behov genom en riklig tillgång på olika typer av fackkurser med varierande inriktning och omfång. Mot denna bakgrund har utredningen funnit det vara relevant att föreslå inrättandet av ett s.k. fackprogram. Officeren ges härigenom möjlighet att utvecklas inom ett ämnesområde som hon eller han finner intressant och som fyller ett kompetensbehov i Försvarsmakten. Fackprogrammet skall kunna genomföras efter godkänd examen från endera den grundläggande officersutbildningen eller efter något av de därpå följande nivåhöjande utbildningsprogrammen. Utredningen betonar att fackprogrammet inte skall ses som någon återvändsgränd utan att det skall finnas möjlighet att fortsätta med nivåhöjande utbildningsprogram. Remissinstanserna har inga principiella invändningar mot förslaget att ett fackprogram inrättas. Försvarsmakten konstaterar att utbildningssystemet måste vara utformat så att den som söker sig till officersyrket ges möjlighet att tidigt söka sin yrkesinriktning såväl vad gäller nivå som kompetensområden. kommer Försvarsmakten att ha ett ökande behov av fördjupande kompetens inom såväl enskilda system som olika funktioner, varför kompetensutvecklingssystemet måste ges möjligheter att täcka in även detta behov. ser det som positivt att det inom ramen för ny befälsordning skapas utökade möjligheter för att möta Försvarsmaktens framtida behov av specialistkompetens. Förslaget med fackprogram innebär, enligt verket, ett oklassificerat sätt att tillgodose verksamhetens behov utan kategoriindelning och benämning inom det unika svenska enbefälssystemet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att ett fackprogram kommer att medföra väsentliga fördelar. Detta bidrar till en flexibilitet i utbildningssystemet som medverkar dels till att den enskildes behov av utveckling kan uppfyllas, dels till att Försvarsmaktens behov av särskilda kompetenser kan tillgodoses. Möjligheterna för den enskilde att göra karriär utan att därför med nödvändighet behöva byta nivå bör enligt regeringens mening härmed underlättas. En nackdel med det hittillsvarande systemet har därmed avhjälpts. Regeringen anser vidare att införandet av programmet kommer att medföra att den mer fackmässiga utbildningen kan systematiseras på ett bättre sätt än . 8.3.4 Reservofficersutbildning Regeringens bedömning: En ny programstruktur för reservofficersutbildningen bör införas som ersätter nuvarande utbildningar. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att ett reservofficersprogram för den grundläggande reservofficersutbildningen inrättas. Programmet föreslås omfatta 40 poäng och ersätta nuvarande reservofficerskurs inom officershögskoleprogrammet. Den därpå följande nivåhöjande utbildningen föreslås för majoriteten omfatta en kurs om fem poäng och ersätta nuvarande reservofficerskurs inom krigshögskoleprogrammet. Den högre reservofficersutbildningen föreslås omfatta en kurs om sex poäng och ersätta både nuvarande taktisk kurs och chefskurs vid . Utredningen framhåller att reservofficerarna är en viktig och oumbärlig resurs inom Försvarsmaktens krigsorganisation. betonar utredningen att kraven på framtidens yrkesofficer och nya och förändrade uppgifter för Försvarsmakten även gäller reservofficerarna i väsentliga avseenden. Reservofficersutbildningen skall enligt utredningen i första hand utformas som befattningsutbildning och i största möjliga mån samordnas med yrkesofficersutbildningen. Utredningen betonar dock att reservofficersprogrammet måste kunna kompletteras med alternativa utbildningsformer för att tillgodose både individens önskemål och Försvarsmaktens behov av olika kompetenser. Beträffande de efterföljande nivåhöjande utbildningarna föreslår utredningen att nuvarande utbildningsprogram utgår och ersätts med en högre reservofficerskurs. Härigenom bedöms de nya kraven på reservofficeren kunna tillgodoses på ett bättre sätt som en högre grad av flexibilitet erhålls. Remissinstanserna: anför vissa invändningar mot den struktur som utredningen föreslår. Förbundet vänder sig mot att reservofficeren skall kunna användas för uppgifter inom grundorganisationen som korttidsanställd specialist. I övrigt framhåller förbundet betydelsen av att utbildningen anpassas till civila utbildningars terminsindelning. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar i allt väsentligt utredningens slutsatser och därmed dess förslag till utformning av reservofficersutbildningen. Det är väsentligt att relevanta förutsättningar skapas för att reservofficerens roll och funktion utvecklas och breddas utan att de grundläggande principerna förändras. De av utredningen föreslagna förändringarna av utbildningsstrukturen bidrar på ett ändamålsenligt sätt till en utveckling i denna riktning. När det gäller mer principiella invändning mot användandet av reservofficerare i grundorganisationen gör regeringen följande bedömning. Som anförts på annan plats i denna proposition torde tidigare gällande syn på separerad grund- respektive krigsorganisation få minskad aktualitet. I Försvarsmaktens framtida organisation är det angeläget att personalens kompetens anpassas till detta. Enligt regeringens mening har också statsmakterna totalförsvarsbeslut bejakat möjligheterna till ett ökat utnyttjande av reservofficerare inom ramen för den verksamhet som brukar förknippas med begreppet grundorganisation. 8.3.5 Kvalitetssäkring, meritvärdering m.m. Regeringens bedömning: Det är av stor betydelse att frågorna om kvalitetssäkring och meritvärdering, samarbete med övrigt högskoleväsende samt kontinuiteten mellan de militära utbildningsprogrammen ges en tydlig lösning. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att en gemensam utbildningsstruktur för alla nivåer skapas genom att Försvarshögskolan får en samordnande roll vad gäller kvalitetssäkring och meritvärdering, samarbete med övriga högskoleväsendet samt kontinuiteten i utbildningsverksamheten. Beträffande den utbildning som skall bedrivas vid militärhögskola konstaterar utredningen, att eftersom tre organisationsenheter skall bedriva samma utbildning kommer ett stort och dessutom nödvändigt behov av samordning inom flera områden och funktioner att aktualiseras. Utredningen konstaterar att chefen för respektive organisationsenhet kommer att lyda under huvudansvarig funktion i högkvarteret och att produktionsledning av verksamheten bör ske på detta sätt. Inom ramen för de överväganden som gjorts har utredningen funnit tre omständigheter av stor vikt. Det gäller dels den pågående hanteringen av Försvarshögskolans och Försvarsmaktens framställan om meritvärdering, dels att kontinuiteten kan upprätthållas mellan de olika utbildningsprogrammen, dels hur de största synergieffekterna kan uppnås med annan utbildningsverksamhet. Utredningen noterar att produktionsledning inom Försvarsmakten innebär att den grundläggande samt den därpå följande nivåhöjande officersutbildningen även fortsättningsvis är att betrakta som inomverksutbildning. Som ett kriterium för högskoleutbildning brukar anges att utbildningen inte är att betrakta som inomverksutbildning. Utredningen anser emellertid att detta förhållande kan bestå tills vidare. Vidare framhåller utredningen betydelsen av att Försvarshögskolan får en samordnande roll beträffande kontinuiteten mellan utbildningsprogrammen, vilket är en viktig del i en gemensam utbildningsstruktur. Utredningen för även ett resonemang kring samarbetet med det övriga högskoleväsendet. Utredningen konstaterar att det är av stor vikt att samhällets resurser utnyttjas optimalt så att högsta kvalitet erhålls till lägsta pris. Vidare bör inte Försvarsmakten och Försvarshögskolan bedriva utbildningsverksamhet som kan erhållas inom det allmänna utbildningsväsendet. Utredningen noterar dock att kostnaden för uppdragsutbildningen, som ligger närmast till hands, i flera fall är högre än om Försvarsmakten anställer egna lärare för utbildningsuppgiften. Det saknas därmed ekonomiska incitament för att ytterligare utöka samarbetet med högskoleväsendet. Ett framtida samarbete med det civila högskoleväsendet måste därför finna former där kostnaderna kan fördelas på ett för bägge parter mer neutralt sätt, varvid samhällsekonomisk rationalitet kan uppnås. Försvarshögskolan bedöms här få en viktig samordnande roll . Avslutningsvis konstaterar utredningen att den föreslagna utbildningsstrukturen bedöms gynna den nu pågående processen med att akademisera officersprogrammen. Utbildningsstrukturen ger också enligt utredningen förutsättningar för att söka ett bredare samarbeta med andra myndigheter. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser berör frågan om meritvärdering och betydelsen av att denna fråga löses. , , , , och framhåller att det är fullt möjligt och även önskvärt att samverkan med militärhögskola respektive Försvarshögskolan utökas. Härigenom kan även önskvärd kvalitetssäkring uppnås och erhållas. Flera högskolor vänder sig dock mot resonemanget att det skulle vara för dyrt med uppdragsutbildning och att detta i sin tur skulle motverka att ytterligare samverkan kommer till stånd. Med utgångspunkt från föreslaget kursinnehåll har flera högskolor anmält att de kan bidra med relevant utbildning. : har på regeringens uppdrag haft att bedöma hur Försvarshögskolans nivåhöjande officersutbildning och kompetenshöjande utbildning inom de civila delarna av totalförsvaret förhåller sig till likartad utbildning inom högskolan vad avser nivå och kvalitet. De utbildningar som har bedömts är stabs- och chefsprogrammet samt en planerad utbildning vid för de civila delarna av totalförsvaret, benämnd totalförsvarsprogrammet. Bedömningen har gällt utbildningarnas högskolemässighet, dvs. om de till sitt innehåll och sin uppläggning uppfyller de krav som anges i högskolelagen och högskoleförordningen. har därvid anfört i huvudsak följande. Andelen forskarutbildade lärare är vid alltjämt mycket låg men den forskning och forskarutbildning som bedrivs vid är jämförbar med högskoleområdet i övrigt. En hel del återstår för att nå önskvärd bredd och önskvärt djup i fråga om kompetensmiljön vid högskolan. Enligt verket råder ett strukturellt problem i fråga om de militära lärarnas förordnandetider och tjänstgöringens meritvärde. En slutsats beträffande utbildningsprogrammen är att stabs- och chefsprogrammen sedda i ett sammantaget perspektiv är fullt jämförbara med minst treåriga civila yrkesutbildningar inom högskolan, såsom utbildning till högskoleingenjör och civilingenjör, utbildningar inom vårdområdet eller vissa lärarutbildningar. Som enskilt program motsvarar chefsprogrammet väl en yrkesutbildning inom högskolan. Det ettåriga stabsprogrammet är fullt jämförbart med första året av utbildningarna till högskoleingenjör. Enligt rapporten har den redovisade bedömningen även tagit sikte på den förväntade situationen vid när föreslagna reformer genomförts. Försvarshögskolan bör då enligt rapporten kunna ansöka om examinationsrätt och författningsmässig reglering av sin verksamhet i anslutning till högskolelag och högskoleförordning. Det har inte ingått i uppdraget att lägga förslag till åtgärder. I rapporten har man dock konkretiserat sina slutsatser i form av ett antal rekommendationer till förändringar som bör kunna förstärka och underlätta Försvarshögskolans utveckling som akademisk läroanstalt. Rekommendationerna avser lärarkompetens och kompetensmiljö, utbildningarnas innehåll och pedagogik samt om utbildningarnas institutionella och infrastrukturella förutsättningar. Man bör bedöma utbildningarna på nytt . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser i likhet med utredningen och vad som framkommit i , att det är av stor betydelse att frågorna om kvalitetssäkring och meritvärdering, samarbete med övrigt högskoleväsende samt kontinuiteten ges en lösning. Det är i första hand en uppgift för Försvarshögskolan att vidta de åtgärder som behövs. Regeringen kommer successivt att pröva behovet av särskilda beslut. 8.3.6 Resursfrågor m.m. Regeringens bedömning: Den nya utbildningsstrukturen bedöms sammantaget medföra lägre kostnader i förhållande till den tillämpade utbildningsstrukturen. Utredningens förslag: Utredningen erinrar om att de ekonomiska besparingarna och övriga konsekvenser som beräknades bli resultatet av utredningens förslag avseende förändringar i den organisatoriska strukturen redovisades i utredningens delbetänkande. Dessutom redovisades konsekvenserna av att införa militärhögskolor. Den huvudsakliga besparingen av utredningens förslag är därmed redan redovisad. Utredningen konstaterar att en ny utbildningsstruktur av naturliga skäl innebär att vissa initialkostnader uppstår, bl.a. för övergångsåtgärder, anpassning av utbildningssystem och utarbetande av nya kursplaner. Kostnaderna är dock starkt beroende av de produktionslösningar som kommer att väljas. Utredningen har valt att jämföra dagens utbildningsstruktur med den föreslagna genom att beräkna antalet elevpoäng, vilket anger den tid eleven använder för att uppnå en studiepoäng. En elevpoäng motsvarar i detta sammanhang en studievecka. Av analysen framgår att den nya utbildningstrukturen, med utgångspunkt från dagens utbildningsvolymer, totalt sett kommer att innebära ett utökat antal studieveckor. Utredningen redovisar emellertid kompletterande åtgärder som tillsammans innebär att den nya strukturen kommer att kräva närmare mindre än vad hittillsvarande struktur och utbildningsvolymer kräver. Utredningen konstaterar vidare att det inte går att påvisa några specifika besparingar på kort sikt. Positiva effekter, både ekonomiska och andra av en ny utbildningsstruktur måste bedömas på lång sikt, där t.ex. kvalitetsaspekterna är av stor betydelse. Utredningens sammantagna bedömning är att det finns klara resursmässiga skäl för att införa den nya utbildningsstrukturen. Remissinstanserna: har anfört att beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen saknas. Enligt verkets egna beräkningar kommer utredningens förslag att innebära ökade kostnader som sträcker sig över . Orsakerna härtill är bl.a. att utredningen felaktigt tillgodogjort sig besparingseffekter av att minska utbildningstiden för det taktiska programmet med samt att behovet av antalet officerare minskat, vilket borde leda till att kostnaderna för utbildningen totalt sett också kan minskas. I övrigt redogör verket för ett antal strukturella problem inom ramen för Försvarsmaktens personalförsörjning. Verket presenterar även förslag till åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen noterar att utredningen valt att analysera de ekonomiska konsekvenserna av förslagen genom att beräkna skillnaden i antalet studieveckor, s.k. elevpoäng, mellan nuvarande och föreslagen struktur. I likhet med utredningen anser regeringen att en ny inriktning och utformning av utbildningsstrukturen måste bedömas på lång sikt och i ett brett perspektiv varvid andra mer kvalitativa aspekter beaktas. Ökad och förbättrad kompetens kräver resurser. Regeringen har vid sin analys av synpunkter funnit att ett antal av dessa är relevanta när en samlad bedömning av den nya utbildningsstrukturen skall göras. konstaterar regeringen att fokuserat sitt yttrande på omständigheter och förhållanden som inte legat inom utredningens uppdrag att bedöma. De påpekanden som gjort är dock betydelsefulla för det fortsatta utvecklingsarbetet avseende frågor rörande Försvarsmaktens personalförsörjning. Regeringen bedömer i likhet med utredningen att den nya strukturen sammantaget medför lägre kostnader i förhållande till den hittillsvarande. Mot bakgrund av beslut med anledning av budgetproposition om den organisatoriska skolstrukturen anser regeringen att det är av stor betydelse att den nya utbildningsstrukturen införs under innevarande år. Emellertid anser regeringen att det är av stor vikt att en samlad och genomarbetad analys görs av samtliga kostnader för utbildningssystemet. En sådan analys bör beakta konsekvenserna av ett nytt personalförsörjningssystem, den organisatoriska strukturen, utbildningsvolymer samt påpekanden. Regeringen avser att under innevarande år ge Försvarsmakten och Försvarshögskolan i uppdrag att skyndsamt genomföra analysen. 8.3.7 Genomförandet Regeringens bedömning: Den nya utbildningsstrukturen bör införas fr.o.m. . Skälen för regeringens bedömning: Genomförande av det nya utbildningssystemet bör ske från . Regeringen har härvidlag erfarit att Försvarsmakten förbereder den första utbildningsstarten i den nya strukturen fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma till om vilka eventuella åtgärder och beslut som kan behöva vidtas, t.ex. beträffande studiefinansieringen. De principer som redovisats om en ny utbildningsstruktur är enligt regeringens bedömning inte beroende av eventuella förändringar av Försvarsmaktens struktur och volym. 8.4 Övriga personalfrågor Regeringens bedömning: Det är av stor vikt att ett nytt personalförsörjningssystem för Försvarsmakten tas fram. Anställningsbeslut och vissa befattningsplaceringar på överstenivå bör delegeras från regeringen till Försvarsmakten. Skälen för regeringens bedömning Som framhållits tidigare vill regeringen understryka att det är av stor vikt att ett nytt personalförsörjningssystem tas fram. Detta bör innefatta alla personalkategorier således även reservofficerare, pliktpersonal och frivilliga. I ett sådant personalförsörjningssystem bör jämställdhetsfrågorna få en framträdande roll. Regeringen har, som nämnts tidigare uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa en samlad syn på myndighetens framtida personalförsörjning. Först därefter avser regeringen att överväga om ytterligare utredning eller uppdrag behövs. I det följande vill regeringen peka på vissa problemställningar vad gäller personalfrågorna. Som framhållits i det föregående har tidigare undersökningar och Försvarsmaktens underlag visat på att det råder vissa strukturella obalanser i Försvarsmakten när det gäller den anställda personalen. har tagit upp dessa i en av sina rapporter och diskuterat vissa lösningar på problemen. Även Försvarsmakten har i underlaget tagit upp dessa frågor och menar att det måste tas fram ett nytt system för försörjning med personal. En fråga som måste lösas gäller åldersstrukturen hos officerarna. Man måste enligt regeringen se till att officerare kan lämna Försvarsmakten genom exempelvis yrkesväxling. En långsiktig lösning kan vara att officersyrket inte längre skall ses som ett livstidsyrke. Ett sätt kan vara att reservofficerare anställs i grundorganisationen som dock kan vara något längre än de som är den längsta tiden. För övrigt har regeringen regleringsbrev för Försvarsmakten anfört att Försvarsmakten ska ta till vara alla möjligheter som finns för att minska den anställda personalens antal. Härvid skall Försvarsmakten särskilt beakta möjligheterna till yrkesväxling mot utbildningssektorn. Regeringen noterar att problemet med åldersstrukturen bland Försvarsmaktens civilanställda blir allt större. av rationaliseringar enligt anciennitetsprincipen blir bördan tung för dem som är kvar i organisationen. Det är även fortsättningsvis en frågeställning som skall hanteras mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationerna. Regeringen vill markera sin oro och framhålla behovet av att försöka finna ansvarsfulla lösningar. I Försvarsmaktens underlag har frågan om skyldighet för yrkesofficeren att tjänstgöra i utlandsstyrkan tagits upp. Försvarsmakten anser att synen på frivillighet bör övervägas. Regeringen anser att det är av vikt att yrkesofficerarna ser den internationella tjänstgöringen som en naturlig och integrerad del av yrket. För de yrkesofficerare som anställs bör detta komma till uttryck i anställningsavtalen. Redan ingångna anställningsavtal bör däremot inte retroaktivt ges ett förändrat innehåll härvidlag. försvarsbeslutsproposition anförde regeringen att det inte fanns något behov av att minska reservofficerarna med något bestämt antal. Reservofficerarnas avtalade tjänstgöring måste dock enligt regeringen avpassas mot den nya insatsorganisationen och behovet av anpassning. Reservofficerarna är en personalgrupp som upplevt stora förändringar beträffande uppgifter och tjänstgöringsförhållanden. I takt med att repetitionsövningar och andra övningstillfällen minskat i stor omfattning har reservofficerarnas möjligheter att få den övning som de behöver för sin kompetensutveckling nästan försvunnit. Reservofficerarna har uttryckt sin oro över att Försvarsmaktens underlag inte tillräckligt redogör för hur reservofficerarna skall utnyttjas i den framtida Försvarsmakten. Regeringen vill särskilt framhålla reservofficerarnas stora betydelse när det gäller att tillföra kompetens till det militära försvaret. Reservofficerarna utgör också en betydelsefull förutsättning för vårt anpassningsförsvar. Det är viktigt med en god kompetensutveckling för reservofficerarna och denna ges bäst genom att reservofficerarna får ordentliga möjligheter till tjänstgöring. I den framtida försvarsmaktsstrukturen som beskrivits tidigare bedömer regeringen att reservofficerarna kan få en avsevärt ökad betydelse. Regeringen anser att reservofficerarna bättre bör kunna utnyttjas för tjänstgöring i grundorganisationen. Detta bör kunna bidra till en bättre balans i åldersstrukturen hos yrkesofficerarna. En fortsatt rekrytering är nödvändig dels för att kunna balansera reservofficerarnas åldersstruktur och kunna uppfylla krigsorganisationens behov, dels för att kunna bemanna internationella uppdrag och behålla Försvarsmaktens förankring i samhället. Någon allmän skyldighet för reservofficerare att tjänstgöra i internationell tjänst anser regeringen inte bör införas. Reservofficerare bör dock erbjudas möjlighet att teckna kontrakt för att därefter vara tillgängliga för internationella insatser. Försvarsmakten har i underlaget ansett att frivilligverksamheten inom det militära försvaret bör ligga på i stort sett samma nivå som . Försvarsmakten anser även att stödet till hemvärnet skall bibehållas vid nuvarande nivå. Regeringen har i avsnitt 7.2 redovisat sin syn på hemvärnets framtida roll. Regeringen anser vidare att all frivilligverksamhet har stor betydelse men att dess inriktning måste anpassas till de förändringar som sker i totalförsvaret i övrigt. ÖCB har i sitt underlag bl.a. föreslagit en modifiering av nuvarande inriktning för de frivilliga försvarsorganisationerna inom det civila försvaret.