prop · GM0378 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:78 Beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas förslag till ändrade regler för hur den bidrags- skyldiges återbetalningsskyldighet inom underhållsstödssystemet skall beräknas. Förändringarna innebär att grundavdraget i systemet höjs till som de procentsatser som bestämmer återbetalnings- skyldighetens storlek höjs. Vidare föreslås bl.a. att hänsyn skall tas till realisationsförluster och avdrag enligt lagen (1993:1469) om uppskovs- avdrag vid byte av bostad vid beräkningen av det inkomstunderlag som används för bestämmande av återbetalningsskyldighet. Förslagen, som föreslås tillämpas i fråga om återbetalningsskyldighet för tid efter , leder till en besparing på ca samt en förbättrad fördelningspolitisk profil. Samtliga återbetalnings- skyldiga som finns i systemet kommer att omfattas av de nya reg- lerna. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om under- hållsstöd 3 3 Ärendet och dess beredning 6 4 Bakgrund 6 4.1 Inledning 6 4.2 Nuvarande bestämmelser 7 4.3 utvärdering 8 5 Underhållsstödsreformens kostnadskonsekvenser 8 5.1 Kostnadsutveckling för bidragsförskott åren 1988 1996 8 5.2 Besparingar i stödet till särlevande föräldrar åren 1995 1997 9 5.3 Förklaringar till kostnadsavvikelserna 10 6 Överväganden och förslag 12 6.1 Grundavdrag och procentsatser för återbetalnings- belopp 12 6.2 Beräkning av kapitalinkomster 15 6.3 Jämkning av återbetalningsskyldighet 16 6.4 Omprövning av återbetalningsbelopp 17 7 Ekonomiska effekter av förslagen 18 7.1 Underhållsstöd 18 7.2 Ekonomiska effekter för de bidragsskyldiga 21 7.3 Ekonomiska effekter för staten 25 8 Författningskommentar 26 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 27 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 24 26 och 30 §§ lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 24 § Återbetalningsskyldighet enligt 21 § skall för varje barn som har rätt till underhållsstöd bestämmas till ett visst belopp . Beloppet skall motsvara det procenttal av den bidragsskyldiges inkomst som anges i det följande. Vid bestämmandet av procenttalet skall hänsyn tas till samtliga barn för vilka den bidragsskyldige är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § . Är den bidragsskyldige under- hållsskyldig enligt 7 kap. 1 § för- äldrabalken för ett, två eller tre barn utgör procenttalet tio, sex och en fjärdedels respektive fem pro- cent. Föreligger underhållsskyldig- het för fler än tre barn, skall procenttalet motsvara det tal som erhålls, om man dividerar summan av femton och antalet barn utöver tre med det totala antalet barn. Procenttalet bestäms till ett tal med högst två decimaler. Är den bidragsskyldige under- hållsskyldig enligt 7 kap. 1 § för- äldrabalken för ett, två eller tre barn utgör procenttalet fjorton, elva och en halv respektive . Föreligger underhålls- skyldighet för fler än tre barn skall procenttalet motsvara det tal som erhålls, om man dividerar summan av trettio och antalet barn utöver tre med det totala antalet barn. Procenttalet bestäms till ett tal med högst två decimaler. Återbetalningsskyldigheten för ett barn får aldrig överstiga vad som lämnas i underhållsstöd till barnet återbetalningsskyldig- heten avser. Om det belopp som skall betalas för ett barn under en månad slutar på öretal, avrundas beloppet till närmast lägre krontal. Om månadsbeloppet för ett barn blir lägre än , bortfaller återbetalningsskyldig- heten. 25 § Den bidragsskyldiges inkomst enligt 24 § beräknas i enlighet med det senast fattade taxeringsbeslutet enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) och med utgångspunkt i 1. inkomst av tjänst enligt 34 § kommunalskattelagen (1928:370), 2. intäkt av kapital enligt 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om stat- lig inkomstskatt, och 3. inkomst av näringsverksam- het enligt 25 § kommunalskatte- lagen justerad enligt andra stycket. Den bidragsskyldiges inkomst enligt 24 § beräknas i enlighet med det senast fattade taxeringsbeslutet enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) och med utgångspunkt i 1. inkomst av tjänst enligt 34 § kommunalskattelagen (1928:370), 2. inkomst av kapital enligt 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om stat- lig inkomstskatt, och 3. inkomst av näringsverksam- het enligt 25 § kommunalskatte- lagen justerad enligt andra stycket. Inkomsten av kapital enligt första stycket skall ökas med det belopp som den bidragsskyldiges inkomst av kapital har minskats genom avdrag, utom där 1. realisationsvinst har minskats med realisationsförlust som upp- kommit under beskattningsåret, eller 2. avdrag har gjorts enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad. Inkomsten av näringsverksamhet skall ökas med belopp med vilket inkomst av näringsverksamhet har minskats genom avdrag för a) underskott från tidigare beskattningsår, b) utgift för egen pension intill ett halvt basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, c) avsättning till periodiseringsfond, d) ökning av expansionsmedel, och minskas med belopp med vilket inkomst av näringsverksamhet har ökats genom a) återföring till beskattning av avdrag för avsättning till periodiseringsfond, och b) minskning av expansionsmedel. 26 §1 Till beloppen enligt 25 § skall läggas 1. studiemedel i form av studiebidrag, 2. en procent av den del av den bidragsskyldiges skattepliktiga för- mögenhet som överstiger . 1 Senaste lydelse 1997:1318. Det sålunda framräknade be- loppet skall minskas med och utgör därefter den in- komst som skall ligga till grund för beräkningen av återbetalnings- skyldigheten. Det sålunda framräknade be- loppet skall minskas med och utgör därefter den in- komst som skall ligga till grund för beräkningen av återbetalnings- skyldigheten. 30 § Återbetalningsskyldighet som fastställts enligt 24 28 §§ skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger och när grunden för tillämplig procentsats enligt 24 § ändras. Återbetalningsskyldighet kan också, på ansökan av den bidragsskyldige eller på initiativ av , jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för be- dömning ändrats väsentligt. Be- stäms återbetalningsskyldigheten till lägre belopp än vad den bi- dragsskyldige i enlighet med tidi- gare beslut betalat , skall skillnaden och betald ränta som hänför sig till skillnadsbe- loppet betalas ut till den bidrags- skyldige. Bestäms återbetalnings- skyldigheten till högre belopp än vad den bidragsskyldige i enlighet med tidigare beslut betalat , skall den bidragsskyl- dige betala in skillnaden till för- säkringskassan. Återbetalningsbelopp som fast- ställts enligt 24 28 §§ skall om- prövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger och när grun- den för tillämplig procentsats en- ligt 24 § ändras. Återbetalningsskyldighet kan också, på ansökan av den bidragsskyldige eller på initiativ av , jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för be- dömning ändrats väsentligt. Be- stäms återbetalningsskyldigheten till lägre belopp än vad den bi- dragsskyldige i enlighet med tidi- gare beslut betalat , skall skillnaden och betald ränta som hänför sig till skillnadsbe- loppet, om räntan uppgår till , betalas ut till den bidrags- skyldige. Bestäms återbetalnings- skyldigheten till högre belopp än vad den bidragsskyldige i enlighet med tidigare beslut betalat , skall den bidragsskyl- dige betala in skillnaden till för- säkringskassan. Beslut om återbetalningsskyldighet får upphävas helt eller delvis om den bidragsskyldige bosatt sig utomlands. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om återbetalningsskyldighet som avser tid efter . 3 Ärendet och dess beredning I regleringsbrevet för gav regeringen verket (RFV) i uppdrag att utvärdera genomförandet av den reform om underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar, som trädde i kraft . Uppdraget innebar bl.a. att RFV skulle göra en utvärde- ring av resultaten av genomförda insatser och föreslå eventuella åtgärder, som dessa resultat leder fram till. Verket avlämnade rap- porten Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar respektive under- hållsstöd till barn till särlevande föräldrar (RFV anser 1997:8), rapporten till barn med särlevande föräldrar redo- visning vad avser systemets tillämpning (RFV anser 1998:2) och en slutredovisning av uppdraget i rapporten till barn en utvärdering av det nya underhållsstödet (RFV anser 1998:3). Rap- porterna har remissbehandlats och en sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i (Dnr S98/2196/SF) Regeringen konstaterade att de förväntade besparingarna av reformen inte skulle komma att uppnås. En särskild arbetsgrupp till- sattes därför inom med uppgift att analysera regelsys- temet och det ekonomiska utfallet av underhållsstödet. Arbetsgruppen har analyserat de förslag som lämnats av RFV samt de förslag som rör underhållsstöd som Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) lämnat i betänkandet Förmån efter inkomst (SOU 1997:85). Förslagen har remissbehandlats och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (Dnr S97/4928/SF). Bestämmelserna i lagen (1996:1030) om underhållsstöd är sådana att Lagrådets yttrande normalt skall inhämtas, vilket också skedde i sam- band med att lagen infördes. De nu föreslagna ändringarna är dock av enkel beskaffenhet och Lagrådets yttrande behöver därför inte inhämtas. I ärendet har inkommit en skrivelse från (Dnr S1999/725/ST) beträffande vissa konsekvenser för bidragsskyldiga för- äldrar. 4 Bakgrund 4.1 Inledning Barn har rätt till en nära och god kontakt med båda sina föräldrar även om dessa har valt att inte leva tillsammans. Detta är utgångspunkten i så- väl det familjerättsliga som det socialrättsliga regelsystemet. Underhålls- stöd är en hjälp från det allmänna och kan bidra till att minska eventuella konflikter mellan föräldrarna om barnets försörjning. Underhållsstödet har utformats så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Från flera utgångspunkter är det en fördel om den bidragsskyldige för- äldern betalar underhåll direkt till barnet. Detta betonades redan när underhållsstödssystemet infördes. Det är en viktig uppgift för försäk- ringskassorna att ge föräldrarna information om fördelarna med direkt- betalning och information om hur underhållsstödssystemet fungerar och vad som gäller för återbetalningsskyldighet och vid växelvis boende. Samhället har också ett bredare ansvar för att ge föräldrar i en separation rätt information, stöd och vägledning detta ska också ske med utgångs- punkt från FN:s barnkonventions princip om barnens bästa. En annan utgångspunkt för det nya systemet var att det skulle utformas så att statens kostnader skulle minska. Det tidigare gällande bidragsför- skottets storlek var beroende av domar eller avtal om underhållsbidrag enligt regler, varför staten hade små möjligheter att styra kostnadsutvecklingen för bidraget. 4.2 Nuvarande bestämmelser Underhållsstödet infördes och ersatte bidragsförskott, förlängt bidragsförskott för studerande och särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Det belopp som betalas ut är detsamma som gällde i det tidigare bidragsförskottssystemet, dvs. per barn och månad. För barn som bor växelvis hos sina föräldrar kan stöd betalas ut som s.k. utfyllnadsbidrag. Om barnet, enligt den senaste taxeringen, har egna inkomster , reduceras stödet. Den förälder som barnet inte bor tillsammans med (den bidragsskyl- dige) skall helt eller delvis betala tillbaka underhållsstödet till staten. Återbetalningsbeloppet beräknas som en viss procent av den bidragsskyl- diges inkomst enligt den senaste taxeringen, efter ett avdrag på . Procentsatsen varierar med det totala antalet barn som den bi- dragsskyldige är underhållsskyldig för. Återbetalningsskyldigheten är begränsad till den summa som betalas ut, dvs. i allmänhet per barn och månad. Omräkning av återbetalningsbelopp sker per . och avtal föräldrarna emellan om underhållsbidrag till barnet har betydelse för återbetalningsskyldigheten endast när den bi- dragsskyldige bor utomlands. Om den bidragsskyldige inte anser sig kunna betala det beslutade åter- betalningsbeloppet kan han eller hon ansöka om anstånd med betal- ningen. Anstånd kan beviljas helt eller delvis för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för sitt eget och sin familjs underhåll. Beräkningen av detta belopp görs på samma sätt som vid kronofogde- myndighetens beräkning av förbehållsbelopp vid utmätning av lön enligt 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken. Anstånd kan också beviljas med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden. Om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges ekonomi, får helt eller delvis efterge statens fordran avseende återbetalningsskyldigheten. För obetalda återbetalningsbelopp skall den bidragsskyldige erlägga ränta, som fastställs av rege- ringen till en nivå som motsvarar statens utgifter för sin upplåning. Rän- tesatsen har fastställts till . Räntan är inte avdragsgill vid taxeringen. Om den bidragsskyldige inte betalar fastställt återbetalningsbelopp och inte heller får anstånd med betalningen, överlämnas fordran till krono- fogdemyndigheten. Enligt 4 § indrivningsförordningen (1993:1229) skall en sådan fordran överlämnas till kronofogdemyndigheten för indrivning senast efter det att den skulle ha betalats. Genom en ändring i denna paragraf, som träder i kraft , kommer tiden för överlämnande till kronofogdemyndigheten avseende fordran på återbe- talningsskyldighet att kunna förlängas , om det kan antas att den bidragsskyldige kommer att slutbetala för- fallna återbetalningsbelopp. Ärenden om underhållsstöd handläggs av de allmänna försäkrings- kassorna. Bestämmelserna i om omprövning, ändring och över- klagande av beslut tillämpas också i ärenden om underhållsstöd. Kostna- derna för underhållsstödet täcks av statsmedel i den mån stödet inte åter- betalas av de bidragsskyldiga. 4.3 utvärdering () framför i rapporten till barn med särlevande föräldrar redovisning vad avser systemets tillämpning (RFV anser 1998:2) att de nya reglerna har påtagliga fördelar jämfört med de tidigare gällande reglerna för bidragsförskott. Som exempel nämns bl.a. att reglerna för hur återbetalningsskyldigheten skall fast- ställas är enkla om än schablonartade. Verket framför även att många bi- dragsskyldiga anser att återbetalningsbeloppen är orealistiskt höga vilket har medfört ett stort antal framställningar om omprövning, överklagan- den och ansökningar om anstånd. Enligt RFV:s bedömning har det nya systemet varit i gång för att RFV redan nu ska föreslå några genomgripande förändringar av regelverket. Verket betonar också de svårigheter som finns med att få ett väl fungerande handläggarstöd med den nuvarande ADB-tekniken. RFV:s IT-resurser är till stora delar tagna i anspråk för att klara sekel- skiftesproblematiken och för att bygga ett nytt pensionssystem. RFV föreslår därför endast förändringar som bedöms kunna genomföras ge- nom marginella förändringar i ADB-systemet. Förslag som innebär större krav på förändringar anser verket bör genomföras . 5 Underhållsstödsreformens kostnadskonsekvenser 5.1 Kostnadsutveckling för bidragsförskott åren 1988 1996 Kostnaderna för statens stöd bidragförskott/underhållsstöd till sär- levande föräldrars barn är beroende av antalet barn i systemet och de be- lopp som de bidragsskyldiga föräldrarna betalar in till staten. 1996 utvecklades kostnaderna för bidragsförskott enligt vad som framgår av nedanstående diagram. Diagram Utbetalt, debiterat och inbetalt belopp i bidragsförskottssystemet åren 1988 1996 Av diagrammet framgår att det utbetalda beloppet ökade med . Det av de bidragsskyldiga inbetala- de beloppet ökade med ca . Statens nettokostnader för bidragsförskott ökade från till , dvs. De ökade kostnaderna förklaras delvis av att antalet barn i systemet ökade, delvis av att inbetalade underhållsbidrag minskade i storlek i för- hållande till utbetalade bidragsförskott. Den begränsade ökningen av de inbetalda beloppen berodde till stor del på begränsade möjligheter att agera för att få underhållsbidragsbeloppet höjt och av att barnet (boföräldern) normalt inte hade något eget ekonomiskt intresse av underhållsbidragets storlek om det inte kom att överstiga bidragsför- skottets belopp. 5.2 Besparingar i stödet till särlevande föräldrar åren 1995 1997 Som ett led i saneringen av statens finanser har förändringar i stödet till barn med särlevande föräldrar genomförts i flera steg. För att begränsa statens utgifter för bidragsförskottet slopades, i enlighet med förslag i den regeringens proposition Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (prop. 1994/95:25), den tidigare kopplingen mellan bidragets storlek och basbeloppet. Bidraget, som t.o.m. lämnades med ett belopp motsvarande av basbeloppet, fastställdes fr.o.m. som ett krontal till det belopp som lämnades 1994, dvs. per barn och månad. Detta innebar att den automatiska uppräkningen av bidragsbeloppet slopades. Det andra steget var införandet av det nya underhållsstödssystemet . När arbetet med att reformera bidragsförskottssystemet påbörjades be- räknades statens utgifter för systemet öka till med de då gällande reglerna. I budgetpropositionen för anvisades för underhållsstöd , och 2 040 miljo- ner kronor . visade det sig att resultatet av de beräk- ningar som gjordes i samband med att det nya systemet infördes inte skulle komma att stämma med utfallet. För att täcka det beräknade överskridandet tillfördes anslaget på tilläggsbudget för ytterligare . I samband därmed beslutade regeringen att anslaget, i avvaktan på den utvärdering av reformen som RFV fått i uppdrag att göra, 2001 skulle justeras ned med ett ränteberäknat belopp på respektive år, vilket sammantaget motsvarar kostnaden överskridande. Utgifterna för underhållsstödssystemet uppgick till , vilket innebar att anslaget överskreds med . Anslaget kom således att överskridas med ytterligare 23,5 miljo- ner kronor jämfört med tilläggsbudgeten. Dessa medel överfördes som en ingående skuld under . 5.3 Förklaringar till kostnadsavvikelserna De nya reglerna för underhållsstöd började gälla . 1995/96:208 beräknades reformen för innebära besparingar på 1 140, 1 535 respektive . Beräkningarna utgick från de förutsättningar som gällde , dvs. ett bättre sysselsättningsläge än vad som senare kom att gälla och innan be- slut tagits om sänkta ersättningsnivåer inom socialförsäkringssystemen, faktorer som påverkar de bidragsskyldigas återbetalningsförmåga. Vid utarbetandet av det nya systemet för underhållsstöd gjordes kost- nadsberäkningar som byggde på ett urval av de bidragsskyldiga, som då fanns i bidragsförskottssystemet. Registerdata om de bidragsskyldigas löneinkomster och antalet barn som uppbar bidragsförskott fanns till- gängliga. En särskild arbetsgrupp inom har, i enlighet med vad som angavs vårproposition, analyserat regler och ekonomiskt utfall av underhållsstödet. Arbetsgruppen har vid sin analys av kostnads- konsekvenserna av reformen dragit följande slutsatser. Utgifterna för underhållsstöd påverkas både av antalet barn med underhållsstöd och det totala antalet barn den bidragsskyldige har. Ju fler barn en bidragsskyldig har desto lägre procentsats per barn gäller för återbetalningsskyldigheten. Vid de ursprungliga kostnadsberäkningarna saknades information om de bidragsskyldiga föräldrarnas totala antal barn. Med ledning av den senast tillgängliga Folk- och bostadsräkningen (FOB) , fördelades därför slumpmässigt det totala antalet barn per bidragsskyldig. En jämförelse visar dock att det föreligger en avsevärd skillnad mellan det genomsnittliga antalet barn i samtliga familjer och bland återbetalningsskyldiga föräldrar. Enligt FOB hade av alla familjer tre eller flera barn. Bland de bidragsskyldiga som finns i underhållsstödssystemet är emellertid andelen drygt 32 pro- cent. Man kan också konstatera att det faktiska antalet barn per bidrags- skyldig var högre än det antal som kunde uppskattas med hjälp av FOB. Den sammanlagda effekten av att det totala antalet barn per återbetalningsskyldig och antalet barn som är berättigade till under- hållsstöd har underskattats kan uppskattas till . Andra förklaringar till att utgifterna för underhållsstödet har blivit högre än tidigare förväntats är att fördelningen av socialförsäkrings- och pensionsinkomster vid beräkningen tilldelades de bidragsskyldiga slump- mässigt samt att dessa inkomster som en följd av saneringsprogrammet var överskattade. Effekterna av dessa faktorer kan uppskattas till . Statens utgifter för underhållsstödet påverkas också av inbetalnings- graden, dvs. hur stor andel av debiterat belopp som de bidragsskyldiga betalar in. I de ursprungliga kalkylerna antogs att inbetalningsgraden skulle vara av debiterat belopp. Utfallet för var , vilket innebar minskade intäkter om . Den kraftiga ökningen av antalet barn med utfyllnadsbidrag vid växel- vis boende kunde inte förutses när systemet infördes. Vid växelvis bo- ende utgick tidigare inte något stöd från staten och det förelåg, och före- ligger inte heller , normalt någon skyldighet för någon av föräldrarna att betala underhållsbidrag. Det kan antas att personer som tidigare för- delat kostnaderna för barnen mellan sig utan att få bidrag från staten nu söker utfyllnadsbidrag. Antalet barn med växelvis boende har ökat från cirka 1 000, när systemet trädde i kraft , till drygt 10 800 . Statens kostnad för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende uppskattas till ca . Sammantaget visar analysen att kostnader på inte gick att förutse när systemet utarbetades. Till detta kan läggas de som anslaget åren 1998 2001 har re- ducerats med för att finansiera överskridandet . Enligt arbetsgruppens prognoser kommer kostnaderna för underhålls- stödet att börja sjunka , bl.a. som en följd av den förväntade inkomstutvecklingen, återställda ersättningsnivåer i socialförsäkringen och fler sysselsatta. 6 Överväganden och förslag 6.1 Grundavdrag och procentsatser för återbetalningsbelopp Regeringens förslag: Det grundavdrag som får göras vid beräkning av en bidragsskyldig förälders återbetalningsbelopp skall höjas från till . skall de procentsatser som bestämmer återbetalningsbeloppets storlek höjas. Procentsatsen skall vara för ett barn, per barn för två barn och per barn för tre barn. Den totala procentsatsen skall öka med en procent för varje ytterligare barn utöver tre. bedömning: RFV har inte lämnat något för- slag till ändrade bestämmelser för grundavdragets eller procentsatsernas storlek. Verket framhåller emellertid att det är önskvärt att en justering av reglerna kommer till stånd, så att bidragsskyldiga med små inkomster kan befrias från återbetalningsskyldighet utan att behöva ansöka om anstånd med en ökad skuldbörda som följd. Remissinstanserna: anser att det nuvarande beräk- ningssättet måste ändras så att framför allt bidragsskyldiga med inkomst på socialbidragsnivå får en reell möjlighet att fullgöra sina för- pliktelser utan att hamna i en skuldfälla. Liknande synpunkter framförs av () och . läns all- männa försäkringskassa och läns allmänna försäkrings- kassa delar RFV:s uppfattning att det är önskvärt med en uppjustering av grundavdraget. () tillstyrker förslaget och anser att utgångspunkten för graden av en uppjustering bör vara att höjningen av procentsatserna kan finansiera en höjningen av grundavdraget.