prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringsadministrationen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. Tabell 5.28 Uo 10 Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Ek. vid sjukdom/ handikapp 30 373 32 258 0 35 311 3 053 Socialförsäkrin gsadm. 5 217 4 935 0 4 374 -560 Summa Uo 10 35 591 37 192 0 39 685 2 493 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till , vilket är eller högre än vad som budgeterades i statsbudgeten. Anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. svarade för av utgiftsområdets totala utgifter . Jämfört med utfallet har utgifterna inom utgiftsområdet ökat med . Orsaken är framför allt högre utgifter för sjukpenningen. Differensen mellan utfall och vad som anvisats på statsbudgeten förklaras till största delen av högre utgifter för anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utfallet för anslaget blev , vilket är högre än anvisat på statsbudgeten. De högre utgifterna finansierades främst med utnyttjande av anslagskredit. Vid utgången av uppgick utnyttjandet av anslagskrediten till . Utfallet för anslagsposten Sjukpenning blev , vilket är högre än budgeterat i statsbudgeten. Jämfört med 1997 är detta en ökning med . Utgiftsutvecklingen styrs bl.a. av antalet dagar ersatta med sjukpenning, demografiska förändringar samt beteendeförändringar på individnivå. Vidare påverkas utgifterna av den genomsnittliga ersättningen, vilken styrs av regelverk och löneutveckling. Utgifterna för sjukpenningen har ökat mycket kraftigt på grund av ett större antal sjukdagar, bl.a. som en följd av att långtidssjukskrivningarna har ökat. Antalet ersatta sjukpenningdagar uppgick till ca 50,4 miljoner dagar. Det är ca 3,9 miljoner fler dagar än . Tabell 5.29 Antal ersatta sjukdagar och genomsnittlig ersättning per dag Antal ersatta sjukdagar,miljoner Genomsnittlig ers, kr/dag 1997 46,51 332 1998 50,4 368 1 För att underlätta jämförelsen mellan antalet ersatta sjukdagar 1997 och 1998 har antalet sjukdagar 1997 korrigerats så att de motsvarar en sjuklöneperiod . har ersättningsnivån höjts, sjuklöneperioden förkortats och begränsningsreglerna kring kompletterande avtalsersättningar tagits bort. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet finansierar folkpension i form av ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna och bostadstillägg för pensionärer. Tabell 5.30 Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Ek. trygghet vid ålderdom 63 134 62 701 0 62 684 -17 Summa Uo 11 63 134 62 701 0 62 684 -17 I förhållande till anvisade medel i statsbudgeten var detta en minskning med . I förhållande till totalt tilldelade medel var förbrukningen inom utgiftsområdet lägre. Utgifterna på anslaget Ålderspensionärer ökade med jämfört med vad som tilldelades i statsbudgeten på grund av att antalet ålderspensionärer blev högre än förväntat. Överskridandet täcktes genom att det ingående ramöverföringsbeloppet utnyttjades. Trots ett ökat antal ålderspensionärer blev förbrukningen på anslaget Bostadstillägg till pensionärer lägre jämfört med anvisade medel på statsbudgeten. Anledningen var främst att antalet pensionärer med bostadstillägg minskade till följd av nya regler för beräkning av pensionärernas inkomst. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet finansierar stöd till barnfamiljer, främst genom allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning och underhållsstöd. Tabell 5.31 Uo 12 Ek. trygghet för familjer och barn Miljoner kronor Utfall Utfall- SB Ek. trygghet för familjer barn 32 602 35 814 0 35 910 96 Summa Uo 12 32 602 35 814 0 35 910 96 Utfallet för utgiftsområdet blev vilket var högre än anvisade medel i statsbudgeten. har väsentliga förskjutningar av utgifterna skett inom utgiftsområdet. Utgifterna för anslaget Underhållsstöd blev högre än vad som anvisades på statsbudgeten som utfallen för anslagen Föräldrarförsäkring och Allmänna barnbidrag underskred budgeterade medel med 630 respektive på grund av att det föddes färre barn än vad som beräknades i statsbudgeten. På tilläggsbudget finansierades därför överskridandet på anslaget Underhållsstöd genom att anslaget Föräldrarförsäkring minskades med . På detta anslag gjordes även en indragning på . För hela utgiftsområdet uppgick därmed totalt tilldelade medel till vilket var högre än vad som förbrukades . Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgifterna omfattar till största delen bidrag till arbetslöshetsersättning (av utgifterna ) och till en mindre del bidrag till lönegarantiersättning. Tabell 5.32 Uo 13 Ek. trygghet vid arbetslöshet Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Ers. vid arbetslöshet 40 920 42 723 -4 238 37 331 -5 392 40 920 42 723 -4 238 37 331 -5 392 Utgifterna för utgiftsområdet uppgick till , vilket är eller lägre än anvisat i statsbudgeten. På tilläggsbudget har anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning minskats med . Jämfört med har utgifterna minskat med , vilket förklaras av att den öppna arbetslösheten minskat från i genomsnitt av arbetskraften år . Avvikelsen jämfört med statsbudgeten förklaras av lägre utgifter för anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning. Orsaken är att den öppna arbetslösheten blev lägre än vad som prognostiserades i budgetpropositionen . I denna proposition beräknades den öppna arbetslösheten till . Utfallet för den öppna arbetslösheten blev i genomsnitt , d.v.s. lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Till följd av lägre antaganden om den öppna arbetslösheten minskades anslaget på tilläggsbudget. Dessutom gjordes en indragning av anslagssparande på . Utfallet på , blev därmed lägre än totalt anvisade medel. Utfallet för anslaget Bidrag till lönegarantiersättningar, uppgick till . De inbetalningar av lönegarantiavgifter som överstiger utgifterna för lönegarantiersättningar och administrationskostnader finansierar avbetalningar av den skuld som kvarstår från Lönegarantifonden. Enligt riksdagsbeslut avvecklades den återstående skulden i vid utgången av 1998. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet innehåller utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, m.fl. myndigheters förvaltning, forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet, jämställdhetsfrågor och statliga arbetsgivarfrågor. Tabell 5.33 Uo14 Arbetsmarknad och arbetsliv Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Arbetsmarkn 35 966 33 923 -181 34 039 117 Arbetsliv 5 845 5 485 100 5 534 49 Jämställdhet kvinnor-män 30 31 0 36 5 Staten som arbetsgivare 8 164 8 104 0 8 059 -45 14 50 005 47 542 -81 47 668 126 Utfallet för utgiftsområdet blev . Det är högre än budgeterat i statsbudgeten. Anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (inkl. äldreanslaget 1995/96 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), svarade för av de totala utgifterna . Indragningar av medel uppgick till totalt . Största delen av indragningarna härrör från anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, från vilket drogs in efter nerrevidering av antalet personer som beräknades delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. belastar kostnader för resursarbeten utgiftsområdet och överfördes från utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet till anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jämfört med har de totala utgifterna minskat med . Huvudförklaring till minskningen är lägre utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskade som andel av arbetskraften från år . Störst avvikelser mellan utfall och statsbudgeten återfinns under verksamhetsområde Arbetsmarknad. Utfallet för anslaget Europeiska socialfonden m.m. blev lägre än anvisat på statsbudgeten. Avvikelsen förklaras av fördröjningar i strukturfondsverksamheten. Vidare blev utfallet för anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade lägre jämfört med statsbudgeten. Den lägre anslagsförbrukningen förklaras av ändrade redo- visningsprinciper. Förändringen medförde att de bokförda utgifterna minskade med ca . Utfallet för anslaget Bidrag till uppgick till , vilket är högre än anvisat på statsbudgeten. På tilläggsbudget tillfördes anslaget för att säkerställa en oförändrad sysselsättningsvolym för arbetshandikappade , dvs. 31,9 miljoner arbetade timmar. Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar studiehjälp till gymnasiestuderande, studiemedel i form av bidrag, räntesubventioner och avskrivning av studielån, olika typer av vuxenstudiestöd samt bidrag för vissa studiesociala ändamål. Tabell 5.34 Uo 15 Studiestöd Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall -SB Studiestöd 15 983 21 334 -60 21 919 585 Summa Uo 15 15 983 21 334 -60 21 919 585 uppgick utgifterna till , vilket är en ökning med eller jämfört med statsbudgeten. Avvikelsen förklaras främst av anslaget Vuxenstudiestöd m.m. Utfallet för detta anslag blev högre än anvisade medel på statsbudgeten. Orsaken till de högre utgifterna är regeringens satsning på vuxenutbildning (), där antalet studerande blev högre än beräknat. De högre utgifterna har finansierats med anslagssparande . Utgifterna för utgiftsområdet blev lägre än totalt tilldelade medel, efter det att hänsyn tagits till en indragning på . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar barnomsorg, skola, vuxenutbildning, universitet och högskolor, forskning samt högskolemyndigheter. Tabell 5.35 Uo16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall SB Barnomsorg, skola o vuxenutb. 4 400 5 182 5 5 543 362 Universitet högskolor m.m. 17 934 19 199 108 19 334 135 Högskolemyndigh eter 445 391 82 476 85 Nationell och int. resurser 2 303 2 220 0 2 330 110 Gemensamma ändamål 40 59 0 54 -5 Summa Uo 16 25 122 27 051 196 27 737 686 uppgick utgifterna till . Det är eller mer än budgeterat i statsbudgeten. Den största avvikelsen avser anslaget Särskilda utbildningsinsatser för vuxna, för vilket utfallet översteg anvisade medel i statsbudgeten med . Den högre förbrukningen finansierades med utnyttjande av anslagskredit. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar bl.a. kulturområdet t.ex. bibliotek och museer, trossamfund, stöd till folkbildningen, ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor. Tabell 5.36 Uo17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall SB Allm. kulturverksamhet 311 310 1 346 36 Teater, dans och musik 1 467 1 428 0 1 430 1 Bibliotek, litteratur kultur- tidskrifter. 222 219 0 217 -2 Bild/form samt konsthantverk 84 80 -1 79 -1 Ersätning/ bidr.t. konstnärer 235 249 0 252 3 Arkiv 292 285 0 298 12 Kulturmiljö 373 424 0 393 -31 Museer, utställn. 847 932 0 939 7 Film o medier 164 164 0 163 -1 Forskning 42 38 0 42 4 Trossamfund 58 56 0 56 0 Folkbildning 2 424 2 497 0 2 491 -7 Ungdomsfrågor 117 108 0 108 0 Folkrörelse och ungd. frågor 545 543 0 527 -15 Summa Uo 17 7 179 7 335 0 7 342 7 uppgick utgifterna till , vilket innebär en mycket liten skillnad jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostad och byggande Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna, lantmäteriverksamheten samt stöd till ekologisk utveckling. Tabell 5.37 Uo18 Samhällsplanering, bostad och byggande Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall-SB Plan-, byggbost. väsendet 28 561 19 923 375 19 628 -295 Geoteknik 21 23 0 22 -1 Länsstyrel- serna m.m. 1 778 1 659 -7 1 696 38 Lantmäteri- verksamh. 531 422 -2 407 -14 Stöd till ekologisk utv. 0 800 0 617 -183 Summa Uo 18 30 891 22 826 366 22 371 -455 Utfallet för blev , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Inom utgiftsområdet har det skett stora förändringar i förhållande till vad som tilldelades i statsbudgeten. Anslaget BKN: Garantiverksamhet överskred budgeterade medel med på grund av att utgifter till följd av garantiåtaganden ökade. blev utfallet på anslaget Räntebidrag m.m. lägre än vad som tilldelades på statsbudgeten. Orsaken var att marknadsräntorna blev lägre än vad som beräknades i samband med statsbudgeten. På detta anslag gjordes även en indragning med . Överskridandet på anslaget BKN: Garantiverksamhet täcktes genom att anslaget på tilläggsbudget anvisades ytterligare för garantiverksamheten, vilket delvis finansierades genom att anslaget Räntebidrag m.m. minskades. Utfallet för anslaget Bostadsbidrag uppgår till , vilket är en minskning med i förhållande till statsbudgeten. Orsaken är att antalet hushåll som har fått bostadsbidrag har minskat i högre utsträckning än beräknat. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagssstöd och medel som länsstyrelserna förfogar över för regional projektverksamhet samt en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. I utgiftsområdet ingår även utbetalningar från som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Tabell 5.38 Uo19 Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor Verksamhets-område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Regional utjämning och utveckling 2 940 3 605 0 3 437 -168 Summa Uo 19 2 940 3 605 0 3 437 -168 förbrukades , vilket i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten är en minskning med . Framför allt beror de lägre utgifterna på att anslagen Regionalpolitiska åtgärder och Regionalpolitisk låneverksamhet förbrukade 643 respektive mindre än anvisade medel på statsbudgeten. Den lägre förbrukningen förklaras dels av en lägre utbetalningstakt än beräknat, dels av fördröjning av vissa regionalpolitiska projekt. Totalt tilldelade medel för utgiftsområdet uppgick till . Utgående reservation och ramöverföringsbelopp uppgick till vid utgången av . Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård Utgiftsområdet omfattar bl.a. frågor om biologisk mångfald och naturvård, miljö- och kretsloppsfrågor, kemikaliekontroll samt strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften. Tabell 5.39 Uo20 Allmän miljö och naturvård Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Mijövård 1 370 934 62 1 133 199 Strålskydd, kärnsäkerhet 238 244 0 240 -5 Summa Uo 20 1 609 1 178 62 1 372 194 I statsbudgeten anvisades totalt . Förbrukningen uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten. Avvikelsen beror på att medel har förbrukats på äldreanslagen från budgetåren 1994/95, 1995/96 samt 1997. I förhållande till totalt tilldelade medel, som uppgick till , var förbrukningen lägre. Skillnaden förklaras framför allt av att utfallet på äldreanslaget från /96 Investeringsuppdrag ekologisk omställning blev , vilket var lägre än totalt tilldelade medel. Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet finansierar insatser för omställning och utveckling av energisystemet samt insatser för att främja utvecklingen av effektiva energimarknader och en god försörjningsberedskap. Tabell 5.40 kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Energisystemfråg or 210 163 7 259 96 Omställning och utv. av energisystem 283 1 420 421 608 -812 Oljelagring 101 0 0 0 0 Summa Uo 21 593 1 583 428 867 -716 Under uppgick utgifterna till , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Orsaken till avvikelsen är att anslagen inom verksamhetsområdet och utveckling av energisystemet sammanlagt minskade sina utgifter med i förhållande till statsbudgeten. Utgiftsminskningen beror framför allt på att utbetalningstakten har blivit lägre än beräknat. Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar bl.a. väg- och järnvägstrafik, sjö och luftfart, postbefodran, telekommunikationer och övergripande IT- frågor. I utgiftsområdet ingår också sektorsforskning och miljöfrågor. Tabell 5.41 Uo22 Kommunikationer Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Vägar och järnvägar 22 009 21 492 -114 24 410 2 918 Sjö-och luftfart 711 697 112 1 099 402 Post- och telekommunik. 806 679 0 751 72 SJ, kollektivtrafik 521 830 0 616 -215 Komm. meteorologi 419 402 0 473 71 Summa Uo 22 24 467 24 101 -2 27 348 3 248 I statsbudgeten anvisades totalt . Utfallet blev , vilket är eller högre än anvisade medel i statsbudgeten. Avvikelsen beror framförallt på att både och har utnyttjat ingående reservationer från äldreanslag. I förhållande till totalt tilldelade medel på var utfallet eller lägre. Utfallet för anslaget Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar uppgick under till , vilket var högre än anvisat belopp enligt statsbudgeten. Förutom ordinarie verksamhet påverkades utfallet dels av det beslut som fattades i samband med ekonomiska vårpropositionen och som innebar att fick rätt att disponera av anslaget. Utfallet påverkades också av en slutlig anslagsavräkning på till följd av tidigareläggning av spårbyten . Avvikelser gentemot statsbudgeten återfinns även inom verksamhetsområdet och luftfart där förbrukningen blev högre än anvisat i statsbudgeten. Avvikelsen är framförallt hänförlig till anslaget Transportstöd för som i statsbudgeten anvisades men där utfallet uppgick till . Skillnaden som uppgår till förklaras av avvecklingen av statens avtal om Gotlandstrafiken med . I samband med avvecklingen uppkom vissa kapitalkostnader och kostnader för tillsyn av fartygen i avvaktan på försäljning. Kostnaderna finansierades genom extra inleveranser från och Fonden för den mindre sjöfarten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbildning och forskning bl.a. och skogsnäring. Tabell 5.42 Uo23 Jord- och skogsbruk m.m. Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Int. samarbete 37 37 0 38 0 Jordbruk ochträdg.näring 8 514 11 380 -19 9 483 -1 897 Fiske 172 193 0 147 -46 Rennäring mm 69 110 -6 88 -22 Djurskydd och djurhälsovård 272 268 31 301 33 Livsmedel 192 177 0 187 11 Utb. o forskning 1 212 1 229 0 1 254 25 Skogsnäring 397 331 0 338 6 Summa Uo 23 10 866 13 726 6 11 836 -1 889 Utfallet uppgick till och var därmed eller lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Förklaringen är främst att utgifterna för anslagen Arealersättning och djurbidrag m.m., Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter m.m, Kompletterande åtgärder inom jordbruket samt anslaget Från EU-budgeten finansierade kompletterade åtgärder inom jordbruket totalt blev lägre än budgeterat. Detta beror bl.a. på att ansökningarna har varit färre än beräknat samt att arealersättningen för främst oljeväxter har stabiliserats på en lägre utgiftsnivå. Vidare senarelades utgifter om för miljöersättning avseende flerårig vallodling . De lägre utgifterna i förhållande till statsbudgeten innebär att utgående reservation och ramöverföringsbelopp uppgick till vid utgången av 1998. Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export och investeringsfrämjande, kooperativa frågor samt konsumentfrågor. Tabell 5.43 Uo24 Näringsliv Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Näringspol. 1 070 855 -7 976 121 Tekn. infrastruktur 164 156 0 161 5 Konkurrensfrågor 74 66 0 77 11 Tekn. forskn. 1 285 1 247 0 1 214 -32 Utrikeshandel, export- och inv.främjande 364 272 27 248 -24 Konsumentfrågor 111 103 0 101 -2 Summa Uo 24 3 068 2 698 20 2 777 78 För uppgick utgifterna till . I förhållande till anvisade medel i statsbudgeten är detta en ökning med . Den högre förbrukningen finansierades främst genom att anslagsbehållningar utnyttjades. I förhållande till totalt tilldelade medel, som uppgick till , var utfallet lägre. Den största avvikelsen för ett enskilt anslag återfinns inom verksamhetsområdet , där anvisade medel i statsbudgeten för anslaget Fortsatt statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt var högre än utfallet. Detta beror på att hela beloppet drogs in . Vidare har förbrukats på äldreanslaget Program för småföretagsutveckling: förnyelse och tillväxt . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar huvuddelen av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 5.44 Uo25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall Utfall- SB Bidr./ersättn. till kommuner och landsting 87 330 93 Summa Uo 25 87 330 93 Utfallet för utgiftsområdet blev , vilket är eller högre än vad som anvisades på statsbudgeten. ekonomiska vårproposition tillfördes på tilläggsbudget . Sammantaget har den kommunala sektorn tillförts mer 1998 jämfört med statsbidragsnivå. Utfallet för anslaget Generellt statsbidrag till kommuner och landsting uppgick till . På tilläggsbudget anvisades anslaget för att värna om kvaliteten i skola, vård och omsorg och för att minska behovet av att höja kommunalskatten. Vidare tillfördes på tilläggsbudget anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting . Slutligen anvisades anslaget Statliga utjämningsbidrag till kommuner och landsting på tilläggsbudget. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområde 26 omfattas inte av det statliga utgiftstaket. Utgifterna för statsskuldsräntorna påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Tabell 5.45 Uo26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor Verksamhets- område Utfall 1997 Utfall-SB Räntor på statsskulden 98 360 108 415 0 113 311 4 896 Oförutsedda utgifter 7 10 0 1 -9 RGK:s provisionskost nader 0 700 0 93 -607 Summa Uo 26 98 367 109 125 0 113 405 4 281 I statsbudgeten anvisades på utgiftsområdet medan utfallet uppgick till . Utfallet blev således högre än anvisat belopp. Med stöd av riksdagsbeslut bemyndigar regeringen att överskrida anslaget Räntor på statsskulden när detta är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Tabell 5.46 Räntor på statsskulden Miljarder kronor Utfall-SB Räntor på lån i svenska kronor 82,5 78,3 73,1 -5,2 Räntor på lån i utländsk valuta 23,9 20,6 23,6 3,0 Räntor på in- och utlåning -5,6 -2,4 -3,9 -1,5 Över-/underkurser vid emission1 -1,7 0,4 -5,7 -6,1 Summa räntor 99,1 96,9 87,2 -9,7 Valutaförluster/ vinster2 -3,6 2,0 9,8 7,8 Kursförluster/vinster3 2,8 9,6 15,6 6,0 Övrigt 0,1 0,0 0,6 0,6 Summa ränteutgifter 98,4 108,4 113,3 4,9 1Överkurser uppstår när ger ut eller utökar befintliga benchmarklån då marknadsräntan vid emissionstillfället är lägre än kupongräntan. Underkurser vid emission uppstår vid motsatt förhållande. 2 Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförluster eller vinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. 3 Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Statskuldssräntornas olika komponenter visas i tabell 5.46. Den del av ränteutgifterna som beror på valutaförluster/vinster och kursförluster/vinster påverkar inte statens finansiella sparande. Budgetmålet för den offentliga sektorn avser det finansiella sparandet redovisat enligt nationalräkenskaperna. Det räntemått som där är relevant är delposten summa räntor. summa räntor blev nära lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta förklaras främst av mindre ränteutgifter på lån i svenska kronor till följd av bättre budgetsaldo och lägre svenska räntenivåer än de antaganden som beräkningarna byggde på till statsbudgeten. Ytterligare en förklaring till att delposten summa räntor minskade är att det uppkom större överkurser vid emission än beräknat.