prop · GM03105 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) redovisat åtgärder för att höja kvaliteten på det Individuella programmet. Om den Rh-anpassade utbildningen ges möjlighet att anordna indivi- duella program finns det, enligt regeringens mening, risk för att det ur- sprungliga syftet med Rh-anpassad utbildning förfelas. Som tidigare an- förts måste eleverna vid inträdet i gymnasieskolan ha de kunskaper som är nödvändiga för att följa undervisningen på ett nationellt eller speci- alutformat program. Inom de nationella och specialutformade programmen finns stora möj- ligheter att hjälpa elever som riskerar att inte klara utbildningen. Eleverna kan ges stödundervisning, utökad studietid eller reducerat program. Denna möjlighet finns även inom den Rh-anpassade gymnasie- utbildningen. Vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen finns dessutom möjlighet att specialinrikta kurser (se avsnitt 7.2.3). Behörighetskrav med dispensmöjlighet Regeringen anser det viktigt att slå vakt om kvalitet och likvärdighet i gymnasieutbildningen. De motiv som ligger bakom införandet av de kun- skapsrelaterade behörighetsvillkor för att vara behörig sökande till natio- nella eller specialutformade program har samma aktualitet för den Rh- anpassade gymnasieutbildningen. En majoritet av de elever som finns vid den Rh-anpassade utbildningen hade varit utestängda om behö- righetskraven hade gällt. Ett införande av behörighetskrav bör därför kombineras med dispensmöjligheter för att inte stänga ute sådana elever som bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen trots att de saknar godkänt betyg i ett eller flera av de behörighetsgivande äm- nena. En del elever med svåra rörelsehinder har på grund av sin skada så stora svårigheter att t.ex. lära matematik att de saknar förutsättningar att nå målet för Godkänd medan de kan ha goda förutsättningar för att nå målet för Väl godkänd i språk, eller vice versa. Genom att införa en dis- pensmöjlighet kan de elever som tillhör personkretsen och som saknar betyg i ett eller två ämnen, men som i övrigt bedöms ha förutsättningar att helt eller delvis tillgodogöra sig utbildning på gymnasienivå, tas emot trots att de inte fullt ut uppfyller behörighetskraven. Bland de som söker till den Rh-anpassade utbildningen finns ett antal elever som saknar godkänt i samtliga av de behörighetsgivande äm- nena. Det gäller sådana elever som utöver rörelsehindret har ytterligare funktionshinder som t.ex. perceptions-, minnes-, koncentrations-, tal-, syn-, hörselsvårigheter och epilepsi och som oftast gått i särskild undervisningsgrupp. I ett övergångsskede menar rege- ringen att dispens på grund av synnerliga skäl skall kunna ges i de fall en elev som tillhör personkretsen saknar betyg i samtliga behörighetsgi- vande ämnen, under förutsättning att eleven ändå i stort bedöms kunna tillgodogöra sig undervisningen. Ett särskilt uppdrag bör ges till Skolver- ket att följa utvecklingen, analysera och överväga om den Rh-anpassade gymnasieutbildningen är det bästa alternativet för de elever som i mycket liten eller obefintlig utsträckning följer kurser på gymnasienivå vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. En bestämmelse bör införas i 5 kap. 28 § skollagen som ger rätt för re- geringen eller den myndighet regeringen bestämmer att utfärda före- skrifter om ytterligare behörighetsvillkor för nationella program eller specialutformade program vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Regeringen har för avsikt meddela föreskrifter om att de kunskapsrelate- rade behörighetsvillkor som stadgas i 5 kap. 5 § 1 skollagen även skall gälla för sökande till Rh-anpassad utbildning. Dock avser regeringen som framgått ovan att även meddela föreskrifter om möjlighet till avvikelser från dessa villkor. Det är i sammanhanget viktigt att framhålla betydelsen av den kom- petens som finns vid den Rh-anpassade utbildningen. Regeringen ser po- sitivt på de exempel där den Rh-anpassade utbildningen fungerar som kunskapscenter för hemkommunens gymnasieskola. Det finns heller inget hinder för en kommun med Rh-anpassad utbildning att genom sam- verkansavtal komma överens med en hemkommun om att ta emot dess elever vid ett individuellt program i kommunen. Intagning Intagningen till den Rh-anpassade utbildningen sköts av en särskild utbildning, , som är gemensam för de fyra skolorterna. Enligt bestämmelserna i 5 kap. 30 § skollagen (1985:1100) får nämndens beslut i fråga om intagningsbeslut eller i öv- rigt om rätt till Rh-anpassad gymnasieutbildning överklagas till Skolvä- sendets överklagandenämnd. Beslut med anledning av överklagandet kommer som regel mycket sent, ibland mycket nära eller när hösttermi- nen startat. Detta skapar svårigheter inte minst i planeringen och kan ibland betyda att eleven tvingas vänta till nästa läsår innan han eller hon kan börja gymnasieutbildningen. Regeringen överväger att se över reg- lerna om intagning i syfte att undvika olägenheter med sent fattade be- slut. Systemet med en gemensam utbildningen bör behållas. De närmare bestämmelser som finns i 5 kap. 30 § skollagen om antal ledamöter och vem som skall utse dem förslås flyttas till förordningen (1990:1110) med instruktion för . 7.2.3 Specialinriktade kursplaner Regeringens bedömning: Det bör även i fortsättningen vara möjligt att bedriva utbildning enligt specialinriktade kursplaner men möjlig- heten bör användas restriktivt. Kommitténs förslag: Bestämmelserna om möjligheten att specialin- rikta kursplaner tas bort. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland , Sisus, , och och Ungdomar (RBU) avvisar förslaget om att ta bort möjligheten att specialinrikta kursplaner vid de Rh-anpassade gym- nasieskolorna. påpekar att elevernas begåvningsmässiga profil i många fall varierar stort och att det ibland är nödvändigt att ute- sluta vissa moment i enskilda kurser. Skälen för regeringens bedömning: Specialinriktad kursplan innebär en möjlighet för rektor att på begäran befria en elev från delar av utbild- ningen i en kurs enligt den reguljära kursplanen utan att antalet gymnasi- epoäng för kursen minskas. Specialinriktad kursplan är aktuellt då eleven till följd av sitt funktionshinder har svårt att tillgodogöra sig en särskild del av en kurs. Regeringen anser att det är viktigt att möjligheten att spe- cialinrikta kursplaner behålls. Av kvalitets- och likvärdighetsskäl är det dock viktigt att möjligheten används restriktivt och när det finns ett reellt skäl. Det får således inte vara en åtgärd som tillgrips slentrianmässigt och i sådan utsträckning att merparten av kursens innehåll faller bort. I de fall där detta är förhållandet gäller de generella regler, med möjlighet att bl.a. reducera program, som redogjorts för under avsnitt 7.2.2. Regeringen avser att ändra gymnasieförordningens bestämmelse om specialinriktade kursplaner i enlighet med detta. 7.2.4 Finansiering Regeringens förslag: En ny bestämmelse förs in i skollagen om skyl- dighet för hemkommuner och hemlandsting att erlägga ersättning för boende och omvårdnad i boende samt habilitering. Regeringen med- ges rätt att utfärda närmare bestämmelser om detta. Regeringens bedömning: Nuvarande ansvarsfördelning mellan hemkommunen och staten när det gäller kostnader för utbildning bör i princip vara oförändrad. Ett avtal om denna fråga bör träffas mellan staten och respektive kommun som anordnar Rh-anpassad utbildning. bör få i uppdrag att följa upp avtalet. Kostnadsansvaret för elevhemsboende, omvårdnad i boendet och habilitering bör delas mellan stat, hemkommun och hemlandsting. Hemkommunens / hemlandstingets andel bör fastställas av regeringen som en schabloniserad avgift för nämnda insatser. Avgiften erläggs till respektive huvudman med vilken staten har avtal. Eleven bör även i fortsättningen betala en egenavgift för kost och logi. Skillnaden mel- lan verksamhetens totala kostnader och intäkterna från kommun och landsting, bör täckas av statsbidrag som fastställs efter förhandlingar med ovan nämnda huvudmän. Kommitténs förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: , Unga rörelsehindrade och instämmer i förslaget. och i stort sett de flesta landsting hänvisar till finansieringsprincipen. Sisus ifråga- sätter om det är värt de problem som ett förändrat ansvarstagande kan komma att innebära och erinrar om problemen med det system som gällde närmast före nu rådande och som innebar att hemkommun och hemlandsting delade på kostnaderna. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Målsättningen med Rh-anpassad utbildning är att ge möjlighet för berörda elever att få en gymnasieutbildning av hög kvalitet. I likhet med kommittén anser rege- ringen att ansvaret för att finansiera studierna bör fördelas så att kostna- derna för hemkommunerna så långt möjligt görs oberoende av om utbild- ningen erbjuds i hemkommunens gymnasieskola eller i någon av samver- kansområdets gymnasieskolor eller vid den riksrekryterande gymnasieut- bildningen. Det är viktigt att systemet för kostnadsfördelning ger bra pla- neringsförutsättningar för anordnaren av såväl utbildningen som av elev- hemsboende och omvårdnad i boendet samt habilitering. bör det vara administrativt enkelt att hantera systemet. Utbildningskostnader Hemkommunen har ett ansvar att erbjuda alla ungdomar gymnasieutbild- ning och får genom det generella utjämningsbidraget till kommunerna statsbidrag till kostnaderna för detta. Den kommun som anordnar Rh-an- passad gymnasieutbildning har enligt 5 kap. 26 § skollagen (1985:1100) rätt till interkommunal ersättning från elevernas hemkommuner. Kostna- derna för Rh-anpassad utbildning är dock betydligt högre än vanlig gym- nasieutbildning varför en extra ersättning kan tas ut (SKOLFS 1992:44). Ersättningen är per termin. Övriga utbild- ningskostnader svarar staten för genom ett särskilt verksamhetsbidrag. Ett avtal bör träffas mellan staten och respektive anordnande kommun och bör få i uppdrag att följa upp avtalet I detta sammanhang bör förordningen om extra ersättning för vissa handikappade elever ses över. Nuvarande ansvarsfördelning mellan hemkommunen och staten när det gäller kostnader för utbildning bör i princip vara oförändrad. Ersättning för resekostnader Det system som infördes fr.o.m. den l för ersättning för rese- kostnader enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktions- hindrade elever i gymnasieskolan, det s.k. Rg-bidraget, har etablerade rutiner som fungerar bra. Regeringen bedömer att denna ordning bör gälla även i fortsättningen. Kostnader för boende och omvårdnad i boendet samt habilitering Kostnaderna för boende och omvårdnad i boendet samt habilitering fi- nansieras av staten. Regeringen anser att kostnadsansvaret i fram- tiden bör delas mellan stat, kommun och landsting. En bestämmelse före- slås i en ny paragraf i 31 a § i 5 kap. skollagen (1985:1100) om skyldig- het för elevens hemkommun och hemlandsting att erlägga ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet samt habilitering. Enligt bestämmelserna i 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) skall en hemkommun lämna ekonomiskt stöd till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången. Enligt andra stycket samma paragraf gäller denna skyldighet inte elever i Rh-anpassad utbild- ning. Ett tillägg bör göras i bestämmelserna i 33 § med innebörd att hem- kommuns skyldighet i detta avseende regleras i 31 a §. Vidare bör be- stämmelserna i 31 § förtydligas så att det framgår att bestämmelsen om att avgifter inte får tas ut för omvårdnad i boendet och habilitering gäller eleven. Regeringen föreslås få rätt att utfärda närmare bestämmelser om finan- sieringen som föreslås träda i kraft . Följande utgångspunkter bör därvid gälla för sådana bestämmelser. Hemkommunen respektive hemlandstinget skall svara för verksamhe- tens kostnader med belopp motsvarande den kostnad kommunen eller skulle haft om eleven genomgått sin gymnasieutbildning på hemorten. För enkelhetens skull bör dock en schabloniserad beräkning av dessa kostnader tillämpas. Hemkommunens/hemlandstingets andel bör fastställas av regeringen som en schabloniserad avgift som erläggs till respektive huvudman med vilken staten har avtal om boende, omvårdnad i boendet och habilitering. Förslaget innebär att alla hemkommuner respektive alla hemlandsting betalar lika mycket per elev. Skillnaden mellan verksamhetens totala kostnader och intäkterna från kommun och landsting, täcks av statsbidrag som fastställs efter förhandlingar med ovan nämnda huvudmän. Hemkommunens/hemlandstingets kostnadsandel Kostnaderna för boendet inklusive omvårdnad uppgick till i genomsnitt per elev under /98. Hemkommunen bör stå för kostnader för kost och logi utöver elevavgiften. Med hänsyn till elevernas behov av stöd i det dagliga livet utanför skoltid bör hemkommunen också svara för kostnaden motsvarande assistans . En svårt rörelsehindrad person, som tillhör målgruppen för de riksrekryterande gymnasieverksamheten, kan antas ha ett behov av stöd om minst /vecka. Med dessa utgångspunkter kommer hemkommunens kostnadsandel för boende och omvårdnad i boendet att utgöra en tredjedel av verksamhe- tens genomsnittliga kostnader. Eleven skall dock även i fortsättningen betala en egenavgift för kost och logi. Kostnaden för habilitering utgjorde /98 i genomsnitt per elev. Det är rimligt att hemlandstinget och, i före- kommande fall, hemkommunen svarar för en tredjedel av den genom- snittliga kostnaden för habiliteringsinsatser. 7.3 Annan verksamhet med statligt verksamhetsstöd I propositionen om ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. (prop. 1991/92:94) föreslogs att huvudmannaskapet för i , Salbohedskolan i och yrkesutbildningen för hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda elever i skulle regleras särskilt. Vidare skulle ett särskilt verksamhetsstöd utgå till huvudmännen. Avtal träffades mellan staten och respektive huvudman och ett särskilt verksamhetsstöd infördes motsvarande det statsbidrag till lärarlöner som tidigare utgått för verksamheten. Enligt avtalen skall utbildning motsva- rande gymnasiesärskolan anordnas i , motsvarande åk 8 10 i den obligatoriska särskolan och motsvarande den frivilliga särskolan i Väst- manland (Salbohedskolan) samt motsvarande gymnasiesärskolan i Sö- dermanland (Dammssdalskolan). Kommittén konstaterade att ansvarsfördelningen mellan stat och kom- mun här delvis följer andra principer än för de övriga riksrekryterande utbildningarna men att detta har mindre betydelse då det samlade utfallet är rimligt avvägt. Kommittén fann inte skäl att nu föreslå några andra förändringar avseende dessa verksamheter än att det bör vara ett myndig- hetsansvar att svara för avtal och uppföljningen av avtalet. Kommittén utgick från att verksamhet för vuxna inte finansieras inom ramen för de statliga bidragen. Nuvarande ordning har gällt /93. Med anledning av detta anser regeringen att verksamheten nu bör följas upp och utvärderas. bör därför ges i uppdrag att följa upp och utvärdera ovan nämnda verksamheter. I avvaktan på resultatet av detta föreslås nu inga förändringar. 8 Tillsyn över elevhemsboende Regeringens förslag: En bestämmelse införs i 15 kap.7 § skollagen med innebörd att och länsstyrelserna ges tillsynsansvar över elevhemsboendet vid specialskolorna, resurscentren, boendet vid Rh-an- passad gymnasieutbildning samt boendet vid utbildningarna för ungdo- mar med utvecklingsstörning som kommun, i Sörm- land respektive i anordnar enligt avtal med sta- ten. Kommitténs förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är genomgående positiva till förslaget. Skälen för regeringens förslag: Det saknas föreskrifter om en central myndighet med tillsyns- och uppföljningsansvar för elevhemsbo- endet. För boendet vid Rh-anpassad gymnasieutbildning har Statens in- stitut för särskilt utbildningsstöd (Sisus) ett ansvar för uppföljning och utvärdering av boendet. För den särskilda utbildningen för ungdomar med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal mellan staten och Öre- bro kommun, respektive skall, som nämns i avsnitt 7.3, få i uppdrag att svara för upp- följning av avtalet. I uppdrag kommer således att ligga ett uppföljnings- och utvärderingsansvar utifrån vad som överenskommits i avtalet med utbildningsanordnaren. Vid sidan av det nämnda uppföljnings- och utvärderingsansvaret för bl.a. elevhemsboendet föreligger det, enligt regeringens mening, behov av ett statligt tillsynsansvar för elevhemsboendet vid specialskolorna och de resurscenter som erbjuder boende i samband med visstidsplaceringar. Det främsta skälet till detta är att elevhemsboendet vid dessa skolor och resurscenter riktar sig till elever med funktionshinder som inte har något egentligt alternativ för sina studier och därför är hänvisade till detta bo- ende. Dessa elever är på så sätt mer utlämnade än övriga elever som av olika skäl väljer att studera på en annan ort än hemkommunen. Eftersom det rör sig om elever med funktionshinder innehåller dessutom elev- hemsboendet vid de aktuella skolorna och resurscentren ett förhållande- vis stort inslag av omvårdnad. Elevhemsboendet bör för de yngre barnen utformas som en vanlig bostad och fungera så hemlikt som möjligt me- dan det för gymnasieeleverna även kan finnas behov av ett mer självstän- digt boende. Vid elevhemmen bör finnas personal med den kompetens som motsvarar elevernas behov av omvårdnad. Regeringen föreslår att skall ges det övergripande an- svaret för tillsynen av elevhemsboende med särskild service för elever med funktionshinder som behöver ett sådant boende för att kunna delta i skolverksamhet. De elevhemsboenden som i första hand avses är boendet vid de statliga specialskolorna, boendet vid visstidsplaceringar vid det statliga resurscentret för synskadade respektive resurs- center, boendet vid Rh-anpassad gymnasieutbildning samt boendet vid utbildningarna för ungdomar med utvecklingsstörning som kom- mun, respektive i , an- ordnar enligt avtal med staten. skall inom länet svara för tillsyn av elevboendet och får då inspektera verksamheten. Bestämmelser om detta skall tas in i 15 kap. 7 § skollagen (1985:1100). För habilitering vid Rh-anpassad utbildning och annan verksamhet som bedrivs enligt Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) gäller föreskrifterna om tillsyn i lagen (1998:531) om yrkes- verksamhet på hälso- och sjukvårdens område. 9 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Ändringarna i skollagen skall träda i kraft och tillämpas på undervisning som äger rum därefter. Har synskadade elever tagits emot i specialskolan före skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Äldre bestämmelser skall tillämpas på sådan utbildning. Har talskadade elever tagits emot i specialskolan före skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Äldre bestämmelser skall tillämpas på sådan utbildning. Bestämmelserna i 5 kap. 28 § skall tillämpas första gången vid in- tagning till /02. Bestämmelserna i 5 kap. 31 a § skall träda i kraft . Bestämmelsen i 5 kap 32 § skall tillämpas första gången vid intag- ning till /02. Har elever tagits emot i specialskolan efter skolpliktens upphörande för utbildning enligt 7 kap. 6 § andra stycket före skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Äldre bestämmelser skall tillämpas på sådan utbildning. Har elever tagits emot i specialskolan för utbildning i särskilda klasser enligt 7 kap. 5 § andra stycket före skall utbild- ningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Äldre bestämmelser skall tillämpas på sådan utbildning. Skälen för regeringens förslag: I 5 kap. 28 § skollagen har regeringen föreslagit att behörighetsbestämmelser införs för att söka och bli mottagen till nationellt och specialutformat program i Rh-anpassad utbildning. En rimlig tid för anpassning till detta är nödvändig varför bestämmelserna bör träda i kraft först vid intagningen till /02. I kapitel 7 har regeringen redogjort för sina motiv till en förändrad fi- nansiering av boende och habilitering vid den Rh-anpassade gymnasie- utbildningen som innebär att kommun och landsting görs delaktiga i detta. Ändringen regleras i 5 kap. 31 a § skollagen och bör träda i kraft fr.o.m. . Regeringen har i kapitel 6 redovisat sina motiv till en avveckling av de fasta skoldelarna vid respektive till förmån för en utökad resurscenterverksamhet för berörda elevgrupper. Som tidigare nämnts påbörjar få synskadade barn med tilläggshandikapp sin skolgång vid . Mot bakgrund av bl.a. att stödet till synskadade elever är förhållandevis väl utbyggt, genom dels SIH:s konsulentverk- samhet, dels respektive Tomtebodaskolans resurscenterverk- samhet, menar regeringen att avvecklingen av den fasta skoldelen kan ske genom ett intagningsstopp redan fr.o.m. . Bestämmelsen i 7 kap. 6 § andra stycket skollagen berör i praktiken endast , eftersom det endast är där som äldre elever tagits emot med stöd av denna bestämmelse. Som en konsekvens av vad som föreslås om intagningsstopp till skall bestämmelsen om utbildning i specialskola efter skolpliktens upphörande tas bort fr.o.m. . När det gäller elever med grava språkstörningar finns inte motsvarande stöd till kommunerna. Dagens resurscenterverksamhet vid har svårt att täcka det stora behov av stöd som finns i kommunerna för berörd elevgrupp. Regeringen har gjort bedömningen att den fasta skol- delen vid bör avvecklas genom intagningsstopp fr.o.m. . Avvecklingen bör, som tidigare redovisats, föregås av en riktad kompetensutvecklingssatsning till skolpersonal i kommuner som avser att starta undervisningsgrupper för elever med grava språkstör- ningar. SIS-anslaget bör också förstärkas fr.o.m. /01 i syfte att stimulera och stödja fler regionala undervisningsgrupper för den aktu- ella elevkategorin. Regeringen har i kapitel 6 redovisat sina motiv för ett borttagande av bestämmelsen i 7 kap. 5 § andra stycket skollagen om utbildning i sär- skilda klasser inom specialskolan. Det är endast som anordnar utbildning i särskilda klasser som är förlagda till Blackebergs- skolan i . Ändringen bör, mot bakgrund av detta, träda i kraft som övriga förändringar av verksamhet, dvs. 10 Ekonomiska konsekvenser I propositionen presenteras vissa satsningar inom utgiftsområdet 16 Ut- bildning och universitetsforskning, däribland en riktad kompetensutveck- ling för personal som arbetar med elever med grav språkstörning samt kompetensutveckling för lärare och övrig personal och vissa utveck- lingsinsatser inom specialskolorna för döva och hörselskadade elever. Dessutom redovisas en treårig satsning på generell forskning och utveck- ling inom området elever i behov av särskilt stöd. Därtill aviseras en satsning med syftet att stimulera inrättandet av regionala undervisnings- grupper för elever med grav språkstörning. Samtliga dessa satsningar beräknar regeringen finansiera inom ramen för befintliga resurser inom ramanslaget A 8 Specialskolor och resurscenter inom utgiftsområde 16. Inom ramen för anslaget A 8 Specialskolor och resurscenter finansieras också en begränsad och successiv elevökning om som högst ca 30 elever till följd av en enhetlig praxis för mottagande av elever införs till de regionala specialskolorna för döva och hörselskadade. Regeringen har dessutom beräknat särskilda medel i vårpropositionen för (prop.1998/99:150) för särskilda utbildningssatsningar. Dessa medel kommer delvis att statsas på kompetensutveckling, bl.a. för att stärka förutsättningarna för elever i behov av särskilt stöd att nå målen. I enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall kommuner och landsting inte åläggas nya uppgifter, utan att de ges möjligheter att finansiera dessa på annat sätt än genom höjda skatter. Alla ekono- miska regleringar till följd av principens tillämpning bör göras genom att stasbidragsramen minskas eller ökas.