prop · GM03100D1 · 1999-01-01 00:00:00 — Som framgår av diagram 9.3 har värdet av såväl reala som finansiella tillgångar ökat kraftigt och hushållens förmögenhetsställning måste nu betraktas som mycket solid. Detta faktum, tillsammans med hushållens positiva förväntningar avseende den egna fram- tida privatekonomin, torde tala för att hushållen inte prioriterar ytterligare förmögenhetsuppbyggnad i särskilt hög utsträckning. Diagram 9.2 Hushållens nettosparkvot och skuldkvot Sparande i relation till disponibel inkomst, procent Bruttoskuld i relation till disponibel inkomst, procent Den närmast föregående period under vilken den privata konsumtionen har vuxit minst lika snabbt som är åren 1985 88. Som framgår av diagram 9.2 och 9.3 kännetecknades emellertid dessa år av en helt annan förmögenhets- och sparandesituation. Nettosparkvoten var negativ och fallande. Skuldsättningen i relation till den disponibla inkomsten steg kraftigt och hushållens marginaler i form av finansiell nettoförmögenhet var små. Den finansiella nettoförmögenheten (exkl. aktier och fondandelar) har vuxit från av disponibel inkomst 1988 till 1997. Diagram 9.2 visar också att hushållens bruttoskuld, satt i relation till den disponibla inkomsten, har sjunkit . Detta talar också för att den nuvarande tillväxten i privat konsumtion är mer hållbar än konsumtionsökningen . Diagram 9.3 Hushållens förmögenhetskvot Förmögenhet i relation till disponibel inkomst, procent När man tolkar sparkvotens utveckling bör man även beakta att en del av de senaste årens konsumtion, som den definieras enligt national- räkenskaperna, närmast är att betrakta som investeringar i ekonomisk mening. Diagram 9.4 visar utvecklingen över tiden för konsumtionen av bilar och övriga varaktiga varor (innefattande bl.a. vitvaror, möbler och hemelektronik). För båda grupperna har tillväxten varit mycket stark . Den cykliska variation över tiden som syns i diagram 9.4 torde i viss utsträckning styras av kapitalvarornas livslängd. Den höga konsumtionen kan sannolikt till viss del förklaras av att hushållen har haft ett uppdämt behov av att ersätta försliten utrustning. torde en viss cyklisk avmattning kunna väntas. Sedan anställda 98 fick möjlighet att låna eller hyra en dator av arbetsgivaren utan att förmånsbeskattas beräknas över en halv miljon persondatorer ha förmedlats på detta sätt. Det nya sättet att skaffa dator får effekter på den privata konsumtionen mätt enligt nationalräkenskaperna, eftersom kostnaden (hyran) för en personaldator fördelas över hela avtalstiden. (Kostnaden för en dator som köps på vanligt sätt bokförs i sin helhet vid inköpstidpunkten.) Av den totala privata konsumtionen uppskattas ca i löpande pris () avse hyror för personaldatorer. väntas färre, men fortfarande relativt många, personaldatorer förmedlas. Diagram 9.4 Privat konsumtion av bilar och övriga kapitalvaror Bilar, miljarder kronor, priser Övriga varaktiga varor, miljarder kronor, priser Sammanfattningsvis bedöms förutsättningarna för en fortsatt stark konsumtionsökning vara goda . Hushållens tilltro till den egna ekonomins utveckling, den beräknade ökningen av den reala disponibla inkomsten och hushållens goda förmögenhetsställning ger stöd för en prognos om en tämligen kraftig tillväxt i den privata konsumtionen . Under årets första månader har dessutom sysselsättningen samt indikatorer för privat konsumtion (detaljhandelsförsäljning och nybilsregistrering) utvecklats väl. Hushållens efterfrågan väntas inte påverkas särskilt mycket av en nedgång i exportkonjunkturen, även om en viss effekt torde kunna märkas . En viss mättnad avseende hushållens behov av att förnya sina kapitalvaror kan bidra till att konsumtionstillväxten blir något svagare. Dessutom väntas inte den disponibla inkomsten växa lika mycket . beräknas den privata konsumtionen öka och prognostiseras en tillväxt på . ger hushållens solida förmögenhetsställning, de starka offentliga finanserna, den fortsatt relativt goda realin- komstutvecklingen och den höga produktions- tillväxten en god grund för en fortsatt tillväxt av den privata konsumtionen. Dessutom förutses ansenliga överskott i de offentliga finanserna . Det är rimligt att anta att hushållen räknar med att få del i dessa överskott och planerar sin konsumtion därefter. (I kalkylen görs också en beräkningsteknisk överföring som stärker hushållens disponibla inkomst, även om det inte är klart i hur stor utsträckning överskotten faktiskt kommer hushållen tillgodo.) De tillväxttal för den privata konsumtionen som uppmätts 1998 och prognostiseras är dock, som redan framhållits, jämförelsevis höga. I ett längre perspektiv är det rimligt att räkna med en något lägre genomsnittlig tillväxttakt. väntas konsumtionen således växa med . 10 Investeringar Investeringskonjunkturen dämpas något efter den kraftiga investeringstillväxten . Investeringsexpansionen kan främst hänföras till en mycket stark utbyggnad av kapaciteten i hemmamarknadssektorerna. Produktionen inom den privata tjänstesektorn steg kraftigt under loppet av året som räntorna sjönk. Den totala investeringsvolymen väntas öka med och med . Avmattningen i industrin samt av 1999 väntas innebära att investeringsaktiviteten mattas inom såväl industrin samt inom de industrinära tjänstesektorerna. En förväntad god efterfrågetillväxt på hemmamarknaden förutses dock medföra en fortsatt stigande investeringsaktivitet inom andra delar av näringslivet även om ökningstakten avtar jämfört med . Nivån på investeringarna är så hög att redan oförändrade volymer innebär en betydande kapacitetsutbyggnad. Stigande huspriser, låga räntor och en positiv utveckling av såväl disponibelinkomster som sysselsättning, bedöms resultera i en gradvis återhämtning av bostadsinvesteringarna. En sådan utveckling stöds också av tillgängliga kortsiktsindikatorer. De offentliga myndigheternas investeringar beräknas öka något till följd av en viss uppgång i byggnationen av storstads lederna. Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 1998 1998 1999 2000 2001 2002 Näringslivet 202,9 10,7 4,4 4,1 2,4 2,5 Industri 66,6 3,0 1,0 3,0 2,9 2,9 Övrigt näringsliv 2,3 Bostäder 25,4 5,1 12,1 17,8 22,0 20,0 Nybyggnad 12,1 3,5 14,0 22,0 Ombyggnad 13,4 7,0 10,0 13,0 0,1 Totalt 260,5 9,6 4,8 5,4 4,6 4,6 Maskiner 151,9 13,2 3,7 3,5 2,9 2,9 Byggnader 108,6 5,0 6,3 7,9 6,9 6,8 Källor: och förutses investeringarna öka i god takt. Därmed närmar sig investeringskvoten, dvs investeringarna som andel av BNP, åter de nivåer som rådde på 1980- talet. De senaste årens låga investeringsnivåer beror till stor del på behovet av att anpassa bostadsstocken till långsiktigt hållbara nivåer. förutses den starka produktionsutvecklingen, den relativt höga lönsamheten samt låga räntor, innebära en fortsatt hög utbyggnadstakt inom näringslivet. De gynnsamma investeringsförutsättningarna minskar därmed risken för inflationsdrivande flaskhalsar. Därtill bidrar också den goda tillgången på arbetskraft till näringslivets expansion . Bostadsproduktionen ökar markant till följd av bl.a. stigande disponibelinkomster och den positiva sysselsättningsutvecklingen. Antalet nyproducerade bostäder beräknas dock även vara lågt jämfört med 1980-talets nivå. Diagram 10.1 Investeringar som andel av BNP priser, procent 10.1 Näringslivets investeringar Industrins investeringar återhämtade sig och steg efter ett kraftigt fall året innan. Produktionen liksom exporten steg , vilket ledde till att kapacitetsutnyttjandet låg på en relativt hög nivå. Industrikonjunkturen försvagades emellertid , vilket resulterade i sjunkande priser och ett ökat missnöje med den inneliggande orderstocken. Industrins konjunkturläge har försvagats ytterligare under inledningen av innevarande år. Under loppet av året förväntas produktionen minska något, vilket tillsammans med den pressade lönsamheten skulle kunna leda till en betydande investeringsminskning . Den nuvarande konjunkturförsvagningen bedöms dock vara tillfällig och en kraftig produktionsökning väntas ske . Därigenom är det troligt att industrin fortsätter kapacitetsutbyggnaden även för att undvika flaskhalsar då konjunkturen åter tar fart. Enligt investeringsenkät planerar industri- företagen betydande investeringsökningar . Vid andra liknande konjunkturfaser har dock industriföretagen överskattat investeringarna i februarienkäten. En del av de planerade investeringarna skjuts därför sannolikt upp eller ställs in. Investeringarna beräknas falla kraftigt inom basindustrin, som utvecklas svagt till följd av ett internationellt utbudsöverskott, medan betydande investeringsökningar återfinns i expansiva branscher såsom teleproduktindustrin och läkemedelsindustrin där den underliggande efterfrågeutvecklingen är mycket stark. Sammantaget bedöms industrins investeringar minska men kapitalstocken byggs ändå ut med . beräknas investeringarna i industrin öka . En starkare produktions- utveckling, som framför allt kan hänföras till den internationella konjunkturåterhämtningen, innebär att industrins kapacitetsutbyggnad åter tilltar. Lönsamheten beräknas också förbättras vilket bidrar till den goda investeringsutvecklingen. Ett förväntat konjunkturomslag inom basindustrin medför en omfattande investeringsuppgång i denna sektor. Den privata tjänstesektorn är inne i en expansiv fas med en snabbt stigande produktion och en betydande sysselsättningstillväxt. Detta har bidragit till en markant investeringsökning i övrigt näringsliv. En mycket kraftig expansion noterades i sektorer som i stor utsträckning påverkas av hushållens efterfrågan. Exempelvis steg investeringsvolymen inom varu- handeln med . Investeringstillväxten inom de flesta sektorer inom övrigt näringsliv väntas bli hög också , även om ökningstakten avtar i jämförelse med . En sådan utveckling stöds av investerings- enkät . Sammantaget bedöms investeringarna i övrigt näringsliv öka med och med . En viss konjunkturdämpning i de industrirelaterade tjänstebranscherna kan förväntas under innevarande år, men omställningsproblemen inför bidrar till en fortsatt betydande investeringsökning. Inom varuhandeln dämpas ökningstakten trots en fortsatt stark utveckling av den privata konsumtionen. Nivån på investeringarna inom denna sektor, liksom i flera andra branscher inom övrigt näringsliv, är nu så hög att också en oförändrad investeringsvolym innebär en fortsatt stabil utbyggnad av kapaci teten. Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar 1998 1997 1998 1999 2000 Jordbruk och skogsbruk 10 7,1 5,2 2,7 4,4 Energi och vattenverk 15 3,3 2,9 8,7 3,8 Byggnadsindustri 5 13,4 17,5 5,0 12,0 Handel 23 4,3 33,2 7,0 5,0 Finansiell verksamhet 3 30,5 37,1 8,0 3,0 Företagstjänsteverksamhet 19 6,3 40,2 10,0 5,0 Hushållsverksamhet 9 13,5 12,2 6,0 5,0 Fastighetsverksamhet 13 2,8 14,5 13,0 12,0 Övrig tjänsteverksamhet 40 1,6 0,2 3,5 0,4 därav samfärdsel 24 3,2 3,6 2,0 2,0 Summa 136 3,8 14,7 6,9 4,6 Källor: och Inom fastighetsförvaltning finns goda förutsättningar för en kraftig investeringsuppgång . Vakansgraden för kommersiella fastigheter har halverats i storstadsområden som priserna för riket som helhet ökat med . Därigenom har det åter blivit lönsamt att bygga kommersiella lokaler inom expansiva områden. har också ett flertal stora fastighetsprojekt tillkännagivits som orderingången till arkitektföretagen enligt senaste kvartalsbarometer ökat i betydande omfattning. Diagram 10.2 Fastighetsprisstatistik Index 1981=100 Strukturrationaliseringar i kombination med det statliga energiomställningsprogrammet medför en betydande investeringshöjning också inom energisektorn innevarande år. Däremot beräknas de statliga infrastruktursatsningar som registeras inom övrigt näringsliv minska . Byggandet av med tillfartsleder når en topp för att minska . Detta kompenseras dock till viss del av en uppgång av investeringsvolymen i . 10.2 Bostäder Enligt ökade bostadsbyggandet svagt jämfört med året innan. Antalet påbörjade lägenheter uppgick till 12 200, vilket historiskt sett är en mycket låg nivå på bostadsbyggandet. Den låga bostadsproduktionen avspeglar behovet av att anpassa bostadsstockens storlek till betydligt lägre bostadssubventioner än . Bostadssubventionerna motsvarar av räntekostnaden. En annan viktig förklaring till det låga bostadsbyggandet under stora delar av är de höga räntorna. Räntorna har dock fallit markant . Vakansgraden, dvs andelen outhyrda lägenheter i förhållande till beståndet, har ökat kraftigt. har dock vakansgraden minskat i tillväxtregioner, medan den i stort varit oförändrad i övriga delar av riket. Omfattande prishöjningar har skett på andrahandsmarknaden. Priserna på småhus har stigit för riket som helhet , vilket innebär att skillnaden mellan priserna på andrahandsmarknaden och nyproduktionskostnaden nu i stort har försvunnit. De regionala skillnaderna är dock stora. I tillväxtregionerna är nyproduktion lönsam. Dessutom har vissa bristsituationer uppstått. I dessa områden förväntas en god arbetsmarknad tillsammans med en gynnsam utveckling av hushållens disponibla inkomster medföra en hög bostadsefterfrågan som bidrar till en fortsatt låg vakansgrad och stigande nyproduktion av bostäder. Bostadsmarknaden är annorlunda i många mindre kommuner där en svag arbetsmarknad bidrar till en stagnerande eller negativ befolkningsutveckling, vilket innebär att vakansgraden ligger kvar på en hög nivå. Tillgängliga indikatorer tyder på en betydande återhämtning i bostadsproduktionen det närmaste året. Enligt månadsbarometer har orderstocken förbättrats kraftigt . En liknade utveckling syns i trähusfabrikanternas statistik som visar att orderingången steg . Sammantaget beräknas antalet påbörjade lägenheter stiga till 15 000 och till 18 000 , vilket kan jämföras med uppskattade långsiktiga behov av bostäder som uppgår till mellan 30 000 och 35 000 . Inledningsvis märks uppgången främst inom byggnation av egnahem och bostadsrätter medan byggande av hyresfastigheter begränsas av fastighetsföretagens svaga finansiella situation. Lönsamheten inom de allmännyttiga bostadsföretagen har visserligen förbättrats , men den låga inflationen ställer krav på en relativt högre andel eget kapital vid bostadsinvesteringar jämfört med . Soliditeten måste därför sannolikt stärkas ytterligare innan en mer markant uppgång i produktionen av hyresbostäder kommer till stånd. Diagram 10.3 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter Tusental Den tidigare låga lönsamheten i bostadsföretagen samt hushållens svaga inkomstutveckling kan sannolikt förklara den låga nivån på ombyggnadsinvesteringarna . En annan förklaring är att delar av den ombyggnadsverksamhet som hade planerats att genomföras tidigarelades till 1995 och 1996 på grund av de särskilda stimulansbidrag som då utgick. De låga räntorna i kombination med en stark inkomstutveckling hos hushållen bör dock innebära att ombyggnadsvolymerna närmar sig en mer långsiktig jämviktsnivå. Därtill väntas stöden inom ramen för de lokala investeringsprogrammen bidra till att stimulera ombyggnadsverksamheten. 10.3 Lagerinvesteringar Lagren växte snabbt inom såväl handel som industrin. Trots att de totala lagren justerades ned något gav lagerinvesteringarna sammantaget ett positivt tillväxtbidrag på motsvarande av BNP . Tolkningen av lagerutvecklingen försvåras dock av att utfallet enligt primärstatistiken och nationalräkenskaperna delvis ger olika resultat. Till följd av en vikande internationell efterfrågan minskade industrin sin produktion under inledningen av 1998. Produktionen anpassades emellertid ej fullt ut, vilket ledde till en ofrivillig uppbyggnad av framför allt färdigvarulagren. Därmed steg lagerkvoten, dvs. lagerstockarna i förhållande till produktionen, se diagram 10.4 nedan. Trots Asienkrisen var industrikonjunkturen ändå förhållandevis god under större delen av med en successiv produktionsökning och ett högt kapacitetsutnyttjande, vilket underlättade anpassningen av lagerstockarna till produktionsnivån. har utsikterna för industrin försämrats. Orderingången från exportmarknaderna har fallit markant och enligt barometer för industrin har produktionsvolymen minskat inledningsvis . Dessutom syns ett ökat missnöje med färdigvarulagrens storlek. I föreliggande prognos förutses industriproduktionen falla . Således bör det finnas behov av att reducera lagerstockarna. Även inom detaljhandeln genomfördes en lageruppbyggnad . Lagertillväxten i detaljhandeln torde främst sammanhänga med uppgången i hushållens efterfrågan. barometer för detaljhandeln indikerar emellertid att det finns ett visst behov av att reducera lagren. Det gäller framför allt i handeln med motorfordon där lagren ökade kraftigt . Inom partihandeln genomfördes en lageravveckling efter den snabba uppbyggnaden inledningsvis . Denna lagerreducering väntas fortgå inom framför allt de delar av partihandeln som är nära kopplade till industrin. Diagram 10.4 Lagerkvoter i industrin Index 1990=100 Sammanfattningsvis väntas den nedjustering av de totala lagren som inleddes mot slutet av fortsätta . Med hänsyn tagen till vissa korrigeringar i nationalräkenskaperna väntas lagren ändå ökat något . Jämfört med den kraftiga uppbyggnaden innebär årets blygsamma lagerökning ett negativt tillväxtbidrag på motsvarande av BNP. beräknas lagren växa något snabbare än bl.a. i takt med en tilltagande industriproduktion, vilket medför att lagerinvesteringarna ger ett positivt tillväxtbidrag till BNP . beräknas lagerinvesteringarna vara tillväxtneutrala. 11 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande visade ett överskott på av BNP 1998. Överskottet beräknas minska till av BNP och uppgå till av BNP . väntas det finansiella sparandet förstärkas med motsvarande av BNP . Därmed uppstår ett utrymme för sänkta skatter och/eller ökade utgifter. Överskotten bidrar till att den konsoliderade bruttoskulden understiger av BNP och att nettoskulden går ned till nära noll . Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Finansiellt sparande uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande enligt nationalräkenskaperna till eller av BNP. I det redovisade överskottet ingår inte effekten av att AP-fondens fastigheter överförts till bolagsform. Enligt internationella rekommendationer och i de kommande reviderade nationalräkenskaperna ska bolagiseringen av AP-fondens fastigheter tillgodoräknas det finansiella sparandet, eftersom aktier till skillnad från fastigheter betraktas som en finansiell tillgång. har emellertid valt att inte beakta denna transaktion, med hänsyn till att AP-fondens köp av fastigheter inte registrerats. Det redovisade finansiella sparandet förbättrades med nära eller av BNP . Som andel av BNP steg inkomsterna (inkomstkvoten) medan utgifterna (utgiftskvoten) Diagram 11.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Procent av BNP har det finansiella sparandet förbättrats med nära . beräknas överskottet sjunka till av BNP. Skattekvoten ligger kvar nivå. Nedgången i sparandet av BNP kan hänföras till att utgifterna exkl. räntor stiger som andel av BNP. Det finansiella sparandet förstärks till av BNP . Skattekvoten sjunker från den tillfälligt höga nivån 1998 och 1999, men utgiftskvoten sjunker än mer. Vid beslutade och föreslagna regelförändringar förstärks sedan sparandet med av BNP . Förbättringen beror på en fortsatt nedgång av utgifterna som andel av BNP, medan skattekvoten är i stort sett oförändrad. Inkomsterna av räntor och utdelningar faller eftersom de finansiella tillgångarna minskar, främst genom AP-fondens överföringar till staten, men även till följd av försäljningar av statliga bolag. Intäkterna från dessa försäljningar inkluderas dock per definition inte i det finansiella sparandet. Däremot reduceras den offentliga skulden och ränteutgifterna när försäljningsinkomsterna används till amorteringar av statsskulden. Det finansiella sparandet överträffar budgetmålet om ett överskott på av BNP med ca 22 respektive . Dessa överskjutande överskott antas i föreliggande kalkyl beräkningstekniskt tillföras hushållssektorn, så att budgetmålet uppnås exakt. Därmed uppnås en mer sannolik fördelning av det finansiella sparandet mellan hushållen och den offentliga sektorn, vilket har betydelse för bl.a. prognosen avseende den privata konsumtionen. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 1164,9 1181,1 1200,8 1242,4 av BNP 64,6 63,9 62,6 62,4 61,5 Skatter och avgifter 1012,6 1035,9 1058,9 1102,6 av BNP 56,1 56,0 55,2 55,3 55,1 Kapitalinkomster 82,1 73,5 69,6 66,6 59,1 Övriga inkomster 70,2 71,8 72,3 73,2 74,7 Utgifter 1125,3 1147,6 1160,1 1180,4 av BNP 62,4 62,1 60,5 59,2 57,6 Transfereringar 516,1 522,7 522,3 532,0 532,6 Konsumtion och investeringar 505,5 529,7 551,5 572,5 591,4 Ränteutgifter 103,7 95,3 86,3 75,9 69,8 Finansiellt sparande före överföring av BNP 2,21 1,8 2,1 3,1 4,0 Beräkningsteknisk överföring 22,1 41,0 Finansiellt sparande efter överföring 2,0 2,0 Finansiell ställning Nettoskuld 277,0 186,1 112,9 47,7 av BNP 15,4 10,1 5,9 2,4 0,3 Konsoliderad bruttoskuld2 1359,4 1250,3 1192,8 1080,2 av BNP 75,4 67,6 62,2 54,2 51,0 1 Enligt de regler som gäller inom EU uppgick det finansiella sparandet som andel av BNP till 2 Den konsoliderade skulden är definierad enligt EU:s konvergenskriterier () Källor: , , , och Jämfört med bedömningen i decemberprognosen (konvergensprogrammet) blev det finansiella sparandet högre, exkl. effekten av bolagiseringen av AP-fondens fastigheter. Det bättre utfallet beror i huvudsak på att skatteinkomsterna var oväntat stora . Detta och fortsatt stora inbetalningar av skatter motiverar en uppjustering av skatteinkomsterna för hela prognosperioden, jämfört med decemberprognosen. Det finansiella sparandet har reviderats upp med ca . Den finansiella ställningen Det finansiella sparandet visar den förändring av den finansiella förmögenheten som sker genom reala transaktioner. Finansiella transaktioner, som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar, påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Den offentliga skulden påverkas däremot av anskaffning och försäljningar av finansiella tillgångar samt värdeförändringar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, definierad enligt de s.k. Maastrichtkriterierna, motsvarade av BNP vid utgången av 1994. Skuldkvoten har sedan reducerats och uppgick till vid utgången av 1998. Genom de finansiella överskotten och försäljningar av statens aktieinnehav fortsätter skulden att sjunka och beräknas understiga av BNP . Den konsoliderade bruttoskulden reduceras även av att det som ett led i ålderspensionsreformen sker en betydande engångsöverföring av tillgångar från AP-fonden till staten för amortering av statsskulden. Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld, dvs. skulder minus samtliga finansiella tillgångar, är väsentligt lägre än den konsoliderade bruttoskulden. Detta beror huvudsakligen på att AP-fonden har betydande finansiella tillgångar vid sidan av statsobligationer. Diagram 11.3 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och nettoskuld Procent av BNP Även staten och den kommunala sektorn har finansiella tillgångar i form av t.ex. aktier och utlåning. Nettoskulden sjunker genom överskotten i det finansiella sparandet och påverkas också av de värdeförändringar som sker på den offentliga sektorns innehav av aktier och obligationer. Planerade försäljningar av statliga icke börsnoterade aktier reducerar nettoskulden på grund av att det bokförda värdet av dessa aktier är lägre än det marknadsvärde, som framkommer vid försäljning. Skillnaden mellan det bokförda värdet och försäljningsinkomsterna redovisas i national- och finansräkenskaperna som värdeförändring, vilket enligt diskussionen ovan inte påverkar det finansiella sparandet. Nettoskulden, som uppskattas till av BNP vid utgången av 1998, beräknas sjunka till av BNP vid utgången av 2002.