prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — har aktivt medverkat i GUSP-arbetsgruppen för , där Baltikumfrågorna ingår. har stått på dagordningen bl.a. i samband med att reformering av medborgarskaps- lagstiftningen i och diskuterats. 33.3 kommissionen är medlem i Östersjöstaternas råd (, ) sedan organisationen bildades . Övriga medlemmar är de fem nordiska länderna, de tre baltiska staterna, , och . Med en annan indelning omfattar organisationen fyra av EU:s medlemmar, fyra kandidater till medlemskap och tre länder som står utanför EU men har samarbetsarrangemang med unionen. utgör ett av många organ i den väv av organisationer som verkar för integration och samverkan i . Det ryska medlemskapet i gör organisationen särskilt intressant liksom det faktum att den utgör ett forum för utbyte och praktiskt samarbete mellan och de tre baltiska staterna. Genom medlemskapet i arbetar kommissionen tillsammans med medlemsstaterna i syfte att öka handel och investeringar, främja demokratiska institutioner och förbättra den nukleära säkerheten. Kommissionen deltar också i en del samarbete mellan Östersjöstaterna vid sidan av , såsom den mycket aktiva aktionsgruppen mot organiserad brottslighet. Kommissionens engagemang för styrs fortfarande i viss utsträckning av det Östersjöinitiativ som antog 1996 och som lades fram för Östersjöstaternas första regeringschefsmöte i detta år. Kommissionen var också initiativtagare till ett näringslivsråd () med syfte att stärka det ekonomiska samarbetet. Detta råd lade tillsammans med en sammanslutning av företagsledare i fram förslag till det andra toppmötet mellan regionens regeringschefer, vilket hölls i . Kommissionen antog en rapport om den nordliga dimensionen efter beslut av . Initiativet till den nordliga dimensionen kommer från . Kommissions- rapporten utgör en strategi för EU:s politik i förhållande till norra med särskild fokus på samarbetet med nordvästra och . Rapporten slår fast att EU starkt stöder regionalt samarbete, i norra främst Östersjöstaternas råd och , i vilka EU medverkar. EU:s stöd för regionalt Östersjösamarbete sker i flera olika former. Inom ramen för ger kommissionen särskilt stöd till projektet som syftar till att att höja kvaliteten på undervisningen vid universiteten i , och . Kommissionen stöder också kommissarie för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter genom att betala löner för personal från de baltiska staterna och/eller . EU stöder också det s.k. gränsöverskridande regionala samarbetet i (Cross Border Cooperation, CBC) inom ramen för EU:s Phare-program. Insatserna skall främja samarbetsprojekt mellan de vid belägna EU-staterna och , , och . Dessa CBC-projekt kan också kombineras med projekt inom samarbetsprogrammet för och övriga (Tacis) och med EU:s särskilda program för regional fysisk planering, Interreg II C. Kommissionen har tagit initiativ till ett intensifierat energisamarbete i genom att inrätta Baltic Energy Task Force. Samtliga CBSS-stater deltar i detta tidsbegränsade initiativ, vars huvudsyfte är att inventera de viktiga energiprojekten i området och främja investeringsverksamheten. Energisamarbetet inom Baltic Energy Task Force och bedrivs i ett nära samarbete, och har under det svenska ordförandeskapet i ministerrådet arbetat mycket aktivt för att stärka det. 33.4 definieras här som , , , , , och . Dessa länder ingår i den grupp om elva kandidatländer som inledde en process för anslutning till EU . , , och ingår även i den grupp på sex länder som bedömts vara redo för förhandlingar och som har inlett bilaterala regeringskonferenser med EU-medlemsländerna (se även 3.1). antog rådet kommissionens förslag till s.k. partnerskap för anslutning med samtliga kandidatländer. I partnerskapen anges prioriteringarna för kandidatländernas reformansträngningar. Partner- skapen följs upp i de associationsråd och associationskommittéer som ryms inom Europaavtalens strukturer. Kandidatländerna å sin sida utformade nationella planer för anpassningsprocessen. presenterade kommissionen översynsrapporter om de framsteg som kandidatländerna gjort i reform- och anpassningsarbetet. De gick i huvudsak ut på att och gått starkt framåt. Anpassningstakten i och hade stannat av något. hade gjort framsteg, framför allt på det ekonomiska området. hade halkat efter. fick en särskild eloge för att landet genom regeringsskiftet efter valen slog in på en mer demokratisk väg . kunde i stort sett instämma i kommissionens slutsatser. har aktivt deltagit i rådsarbetsgruppen för . Denna grupp behandlar frågor med anknytning till Europaavtalen. Viktiga frågor på dagordningen var, vid sidan av beredningen av gemensamma EU-ståndpunkter för ett tjugotal bilaterala möten på minister- och högre tjänstemannanivå, omstruktureringen av den polska stålindustrin i , diskussioner om förhandlings- mandat för kommissionen rörande handel med fisk mellan och , handel med vin och sprit mellan EG å ena sidan och , och å den andra, samt formerna för de central- europeiska ländernas deltagande i vissa gemenskapsprogram. I GUSP-arbetsgruppen för har också medverkat aktivt. Som exempel på gruppens dagordning kan nämnas valen i , och . Den diskussion som inletts om romernas situation i bör också nämnas. 33.5 samt övriga OSS-stater 33.5.1 ett viktigt land i EU:s utrikespolitiska samarbete Relationerna med intar en central plats i EU:s utrikespolitiska samarbete. En fortsatt utveckling mot demokrati, rättsstat och marknads- ekonomi i är av stor vikt för stabiliteten i . EU verkar därför aktivt för fördjupade förbindelser och partnerskap med i syfte att vidmakthålla och stärka de demokratiska, ekonomiska och sociala reformprocesserna i landet. Ett annat övergripande mål är att integrera i europeiska samarbetsstrukturer och undvika att nya skiljelinjer skapas i . Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan och , som trädde i kraft , tillhandahåller ett ramverk för förbindelserna. Bland EU:s instrument för konkret stöd till kan framhållas Tacis-programmet för tekniskt bistånd. När det ryska finansiella systemet kollapsade försämrades den ekonomiska och sociala situationen i markant. Krisen medförde att EU:s relationer med fick förnyad aktualitet. EU klargjorde på ett tidigt stadium sin beredskap att stödja genom denna svåra fas i landets utveckling sedan . Bl.a. inleddes en bred kartläggning av möjligheterna att bättre utnyttja EG:s existerande samarbetsinstrument, såsom partnerskaps- och samarbetsavtalet och Tacis-programmet. Till följd av allvarliga störningar i betalnings- och distributionssystemen i anledning av krisen samt en osedvanligt dålig skörd fanns farhågor för att livsmedelsbrist skulle kunna uppstå i delar av landet. EG beslutade därför, efter begäran från , att lämna ett omfattande livsmedelsbistånd för att förhindra en ytterligare försämring av läget. EG beslutade även om humanitärt bistånd riktat till särskilt utsatta grupper i samhället. har sedan EU-inträdet tagit en mycket aktiv del i utformningen av EU:s Rysslandspolitik. Sedan den ryska ekonomiska och sociala krisen bröt ut har detta engagemang ökat ytterligare. har bl.a. framhållit behovet av en samlad och genomtänkt strategi för EU:s relationer till och därvid understrukit vikten av stöd från EU till fortsatta ekonomiska reformer men med en förstärkt social dimension, samarbete i kampen mot organiserad brottslighet, utökat utbyte för politiker, företagare och studenter mellan och samt samverkan för att undanröja miljöhot. 33.5.2 partnerskaps- och samarbetsavtal har trätt i kraft EU har ägnat betydande uppmärksamhet åt relationerna till . Partnerskaps- och samarbetsavtalet (PSA) trädde i kraft , och härefter har det första mötet med samarbetsrådet ägt rum. Vid detta möte identifierades de olika under- kommittéer inom vilka samarbetet skall föras vidare. Ett gemensamt arbetsprogram /99 diskuterades. En rad högnivåmöten har också ägt rum , bl.a. ett toppmöte i . EU har känt fortsatt oro över den stagnerade reformprocessen, och från såväl ordförandeskapet som från kommissionen har démarcher gjorts i med uppmaningar att skynda på de ekonomiska och sociala reformerna, samt att följa de riktlinjer som ställts upp i PSA. Även tillsammans med har EU uppvaktat den ukrainska regeringen i dessa frågor. Från ukrainsk sida har förts en intensiv kampanj för att söka få EU att uttala sin politiska vilja att knyta närmare till sig genom att ställa i utsikt ett ukrainskt medlemskap i gemenskapen. Från EU:s sida har dock framförts ståndpunkten att de önskemål om närmare utveckling av relationerna som uttryckts väl uppfylls av innehållet i PSA. En långdragen tvist om ukrainsk särbehandling gällande investeringar för det koreanska bilföretaget har förmörkat relationerna mellan och . Detta fall strider direkt mot internationellt accepterade spelregler på /WTO-området. Då frågan trots upprepade påtalanden från EU:s sida inte mött förståelse från ukrainsk sida har allmänna rådet beslutat hänskjuta problemet till en tvistlösningsprocedur. Den ryska krisen har även fått återverkningar på den ukrainska ekonomin som stagnerade kraftigt , främst på grund av nedgång i handeln mellan och . EG har bidragit med makroekonomiskt stöd till om maximalt 285 miljoner ecu som stöd till tidigare makroekonomiska program. Detta stöd är villkorat av att följer IMF:s krav på fortsatta reformer. Vidare har EG kommit att utgöra största bidragsgivaren med en insats på 100 miljoner ecu till den s.k. shelter fund som syftar till att bygga en ny sarkofag över den havererade reaktorn i Tjernobyl, och som administreras av . Detta åtagande ingår i den överenskommelse som utgör grunden för det samförståndsavtal som undertecknades mellan de ukrainska myndigheterna, G7-gruppen och Europeiska gemenskapen. har dock visat en utpressande långsamhet vad gäller att genomföra sina åtaganden rörande Tjernobyl. 33.5.3 partnerskaps- och samarbetsavtal har trätt i kraft Även med har EG:s samarbets- och partnerskapsavtal trätt i kraft , och ett första möte med samarbetsrådet ägde rum . Ett möte med samarbetskommittén ägde sedan rum . De underkommittéer som då tillsattes motsvarar de traditionella kommittéerna för kandidatländerna, och ett gemensamt arbetsprogram /99 diskuterades. Även en parlamentarisk samarbetskommitté har mötts. EU diskuterar ett ökat engagemang för att hjälpa ur den prekära ekonomiska situation man befinner sig i på grund av den ryska krisen. president har vänt sig till EG med anhållan om olika former av bistånd inklusive humanitärt sådant, för att lindra effekterna av krisen. Från EG:s sida ställdes ett positivt gensvar i utsikt, men med reservationen att de konkreta behoven först måste undersökas. De moldaviska myndigheterna har samarbetat mycket väl med gemenskapen. 33.5.4 försämrade relationer med EU EU:s relationer med har fortsatt att försämras . Oron för den politiska och konstitutionella situationen i samt för kränkningar av de grundläggande mänskliga rättigheterna kvarstår från EU:s sida. De gemensamma ståndpunkter som man kom överens om inom EU , och som begränsar umgänget med på flera punkter, har varit i kraft också . Förberedelserna för det särskilda Tacis-program som stöder utvecklingen av det civila samhället i har fortsatt, men programmet har ännu inte kunnat inledas. EU:s inställning till skärptes ytterligare efter det att flera EU-ambassaders residens i i strid mot tvingades utrymmas med kort varsel på grund av deras närhet till presidentpalatset. Som ett resultat av det vitryska agerandet tog de EU-länder som är representerade i hem sina ambassadörer, och de vitryska ambassadörerna i EU uppmanades åter- vända till . Något senare infördes dessutom visumrestriktioner till EU för högre tjänstemän inom den vitryska förvaltningen. kom signaler som tyder på att residensfrågan är på väg mot en lösning. 33.5.5 Till räknas de nordliga delarna av , och samt nordvästra , och Archangelskområdena och den autonoma republiken . Barents euro-arktiska råd () bildades för att främja samarbete och utveckling inom regionen. Det består av utrikesministrarna i de fem nordiska länderna och samt en representant för Europeiska kommissionen. , , , , Neder- länderna, , , och är observatörer. Vid utrikesministermötet i konstaterades att har etablerat sig som regionalt samarbetsforum för nordligaste delar. överlämnade ordförandeskapet till . Prioriterade arbetsområden har varit ekonomiskt samarbete, hälso- och miljösamarbete, energifrågor inklusive kärnsäkerhet och utbildningsfrågor. leder en arbetsgrupp om energifrågor och en expertgrupp med uppgift att ta fram ett handlingprogram mot handelshinder. Kommissionen deltar aktivt i arbetet och har genom Tacis- och Interreg-programmen stött projekt avseende bl.a. ökad kärnsäkerhet, energieffektivisering, bättre transportmöjligheter och gränskontroll. påverkas av de akuta ekonomiska problemen i , och förseningar av vissa projekt har uppstått. En ökad uppmärksamhet har också fått ges till humanitära insatser, bl.a. livsmedelshjälp. 33.6 Staterna i f.d. (utom ) och Staterna i f.d. (utom ) samt hanteras i rådsarbetsgruppen för . Grunden för EU:s bilaterala förbindelser med dessa stater utgörs av den s.k. regionala ansatsen. I denna anges villkor för förbindelserna inom områdena handel, finansiellt stöd, ekonomiskt samarbete och andra avtalsreglerade förbindelser. Utvecklingen i respektive land samt hur den svarar mot de uppsatta villkoren granskas av EU. Den senaste granskningen ägde rum . medförde granskningen att fråntogs sina autonoma handelsåtgärder. 33.6.1 EU har slutit upp bakom den höge representantens prioritering att minoriteter återvänder samt att medierna och polisväsendet reformeras. För att markera sitt fortsatt starka engagemang för antog EU en deklaration om det vidare samarbetet. För att underlätta systematisk och regelbunden uppföljning av utvecklingen i landet upprättades en informell arbetsgrupp bestående av experter. Arbetsgruppen har hållit två möten. Med anledning av att en mer reformsinnad regering tillträtt i (RS) beslöt EU om en gemensam åtgärd om 3 miljoner ecu i stöd till RS. EU har aktivt bidragit till utformningen och genomförandet av det möte som rådet för fredsavtalets genomförande höll i 15 . 33.6.2 EU har varit aktivt engagerat i de internationella ansträngningarna att förmå att respektera åtaganden gjorda i bl.a. och genom medlemskapet i . I fokus har stått återflyttning av serbiska flyktingar som så önskar till samt reformer i val- och medialagstiftning. Vidare har EU beslutat stödja ett program om minröjning i i VEU:s regi. har åtagit sig att vara lead nation inom denna mission, kallad Western European Union de-mining assistance mission (WEUDAM). Missionen skall erbjuda råd, teknisk expertis och utbildning om minröjning. 33.6.3 krisen i Kosovo Krisen i Kosovo har varit en fråga som stått på dagordningen vid i princip samtliga årets möten. I syfte att påskynda en politisk lösning som ger Kosovo ökat självstyre inom ramen för (FRJ), och för att markera avståndstaganden till hur regimen i hanterat situationen, har EU infört sanktioner mot FRJ. Dessa består av frysning av att vissa statliga tillgångar, investerings-stopp, viseringsförbud riktat mot ett begränsat antal personer samt en flygsanktion innebärande att det jugoslaviska flygbolaget (JAT) inte får trafikera EU-länder. Vid genomgång av EU:s regionala ansats beslutade EG att inte återge FRJ de autonoma handelsåtgärdern. EU har utsett ett särskilt sändebud för Kosovo, den österrikiske ambassadören , som deltar aktivt i förhandlingarna om provinsens status. antog Allmänna rådet ett dokument med en samlad EU- ansats till konflikten i FRJ/Kosovo. Ansatsen tar sikte på insatser för återuppbyggnaden och stöd för den politiska processen. Men den riktar också in sig mot stöd för demokratiseringsprocessen i hela FRJ. Skärpta viseringsrestriktioner infördes mot personer som bidragit till ökat förtryck av fria medier i . Unionen uttrycker också stöd för den positiva utvecklingen i mot demokrati. EU beslutade tidigare att stödja det mer reformvänliga med 5 miljoner ecu. har aktivt drivit frågor rörande bl.a. stöd till demokratiseringen i , verkningsfulla sanktioner riktade mot ansvariga i och olika former av stöd till stärkandet av det civila samhället i Kosovo. 33.6.4 F.d. jugoslaviska republiken den tilltagande etniska polariseringen mellan albaner och slaver, inte minst i ljuset av Kosovokrisen, har EU noga följt utvecklingen i landet. Särskild tyngdpunkt har lagts på försoning mellan de etniska grupperna i landet och skydd för mänskliga rättigheter. Ett samarbets- avtal mellan och trädde i kraft . Inom ramen för avtalet inleddes en politisk dialog . Det första mötet mellan kommissionen och den makedonska staten, inom ramen för samarbetsavtalet, ägde rum . har inom EU agerat för att landet skall ges stor uppmärksamhet. En expertdelegation från EU besökte för att se över relationerna till EU, och ett trojkabesök på ministernivå gjordes . EU har uppgraderat de diplomatiska relationerna och representeras genom ett särskilt sändebud. 33.6.5 en vängrupp har upprättats Efter höstens uppflammande oroligheter bildades på initiativ av bl.a. EU en vängrupp för Friends of . EU har därefter i ett antal démarcher uppmanat de politiska partierna till ett konstruktivt agerande. En ministerkonferens om hölls i som en uppföljning av förra årets . Det internationella stödet till den albanska regeringen var enhälligt och vikten av fortsatt internationellt engagemang betonades. EU deltog aktivt vid denna konferens. Inför folkomröstningen om ny konstitution deltog unionen tillsammans med bl.a. Organisationen för samarbete och säkerhet i () med valövervakare. EU har som en följd av konflikten skärpt sin övervakning av gränsområdet genom commission monitor mission (ECMM). 33.6.6 Utvecklingssamarbetet i regionen är den överlägset största biståndsgivaren till regionen inklusive FRJ. Insatserna i området härstammar från såväl Europeiska byrån för humanitärt bistånd (ECHO) som det s.k. Phare-biståndet (Bosnien- , och ) och också direkt från kommissionen. Insatserna har varit inriktade på humanitärt bistånd och stöd till det civila samhället. Det sammantagna värdet på EG:s bistånd till uppgick till ca 400 miljoner ecu. Merparten har använts till återuppbyggnad i . Ett genomgående tema har varit stöd till insatser som underlättar för flyktingar att återvända. Den årliga givarkonferensen för ägde rum under ledning av EG och . EG deltog i en internationell konferens om återuppbyggnadsbistånd till . EG:s bistånd till är per capita större än till något annat europeiskt land varav merparten utgörs av Phare-stöd. Omfattande humanitärt bistånd har getts till de kosovoalbanska flyktingarna. Genom Phare har EU även bidragit till VEU:s insats för utbildning och rådgivning till den albanska polisen, Multinational advisory element (MAPE). har nationellt bidragit med fyra poliser till insatsen. 33.7 Relationerna med präglades framför allt av kommissionens förslag till en europeisk strategi för i syfte att förbereda landet för medlemskap (KOM(1998) 124 slutlig). Förslaget välkomnades av i . Kommissionen presenterade även ett förslag till nytt finansiellt bistånd för för att intensifiera arbetet inom ramen för tullunionen och främja ekonomisk och social utveckling (KOM(1998) 600 slutlig). En översynsrapport om närmande till EU presenterades . i bekräftade vikten av att den europeiska strategin genomfördes. valde att avbryta den politiska dialogen med EU då man ansåg sig diskriminerad i jämförelse med kandidatländerna i och . har verkat för att kommissionens förslag skall kunna genomföras. Förslagen ligger i linje med tidigare framförda svenska förslag om behovet av en färdplan för till vägledning och stimulans för landets medlemskapsperspektiv. har här betonat eget ansvar för att komma till rätta med en rad problem som berör områdena demokrati, pluralism, respekt för de mänskliga rättigheterna, skydd av minoriteter etc. 33.7.1 En europeisk strategi för Strategin presenterades av kommissionen och hade utarbetats på uppdrag av i 12 . Den innehåller detaljerade förslag och tidtabeller för ett fördjupat samarbete på en rad områden: mänskliga rättigheter och humanitära frågor, fördjupning av tullunionen, forsknings- och utvecklingssamarbete, jordbruk, tjänstehandel, etc. 33.7.2 Förslag om nytt finansiellt bistånd Förslaget presenterades av kommissionen på uppmaning av i den 12 . Det är uppdelat på två finansiella förordningar med olika rättslig grund. Den första förordningen, som kräver enhällighet i rådet, förutser att 15 miljoner ecu skall användas till åtgärder för att fördjupa tullunionen (bl.a. anpassning till gemenskapens lagstiftning och stöd till mänskliga rättigheter, demokrati- och minoriteter). Den andra förordningen, som kräver kvalificerad majoritet i rådet, omfattar 135 miljoner ecu och rör sektorer som MR-, demokrati- och minoritetsstöd, infrastruktur, industriellt samarbete, telekommunikationer, hälsosektorn etc. 33.7.3 Kommissionens utvärderingsrapport om närmande till EU Rapporten presenterades i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i . Kommissionen konstaterar i sina slutsatser att framstår som ett kandidatland med vissa särdrag när det gäller den politiska situationen. EU är berett att utveckla sitt stöd för att underlätta EU-anpassning, men måste ta sitt ansvar för att stärka demokratin och skyddet för de mänskliga rättigheterna. Allmänna rådet delade generellt kommissionens analys. 33.8 Maghreb/Mashrek Partnerskapet (den s.k. Barcelonaprocessen) etablerades vid . Partnerskapets syfte är att skapa en bas för samarbetet mellan EU och tolv icke-medlemsstater i , nämligen , , , , , , , , , och samt den palestinska myndigheten. Samarbetet skall omfatta politisk dialog, säkerhetspolitik, ekonomiskt och finansiellt stöd till partnerländerna och utbyte på de kulturella, sociala och tekniska områdena. 33.8.1 Politiska och säkerhetspolitiska frågor Den politiska dialogen skall främja utvecklingen av demokratiska institutioner och respekten för mänskliga rättigheter. Den skall också tjäna som instrument för säkerheten i regionen. Barcelonaprocessen är inte avsedd att ersätta andra åtgärder för fred, stabilitet och utveckling i området. Den är t.ex. inte en del av fredsprocessen i utan en parallell process som förhoppningsvis skall bidra till att göra fredsprocessen framgångsrik. Därtill är tanken att Barcelonaprocessen genom att skapa förtroende och samarbete även skall lösa och förhindra konflikter på andra områden inom regionen. Motsatsen kan emellertid även inträffa, dvs. att Barcelonaprocessen påverkas av en negativ utveckling i andra processer som berör regionen. Den låsning i fredsprocessen i som större delen av året hindrade genomförandet av har försvårat det politiska och säkerhetspolitiska arbetet i Barcelonaprocessen. Den 3 hölls ett extra, informellt utrikesministermöte i . Mötet kan ses som en mellanstation för analys och eftertanke inför det ordinarie utrikesministermöte som skall äga rum i () . Huvudfrågor under mötet var Barcelonaprocessens roll i regionen; det ekonomiska samarbetet, i synnerhet införandet av ett frihandelsområde; biståndet () och den kulturella dialogen. Mötet sågs som en framgång eftersom Barcelonaprocessens egenvärde och betydelse för ansträngningarna att skapa fred, stabilitet och välstånd i regionen fastslogs. Inom ramen för det politiska och säkerhetspolitiska samarbetet hölls ett möte om möjligheterna till samarbete i kampen mot terrorism. Vidare fortsatte diskussionen om former för att börja diskussionen om utformningen av en säkerhetsstadga för . 33.8.2 Ekonomiska och finansiella frågor Inom ramen för det ekonomiska och finansiella partnerskapet har arbetet fortsatt med att bedöma investeringshinder, främja investeringar och i allmänhet stimulera den industriella och ekonomiska utvecklingen i de tolv sydliga parterna i . Vid en industriminister- konferens betonades behovet av förbättrad infrastruktur, enhetliga och öppna regelverk och förbättrad information.