prop · GM03111 · 1999-01-01 00:00:00 — Statskontorets analys bekräftar i stort regeringens bedömning att Riks- försäkringsverket har ett tillfredsställande grepp om anpassningsarbetet och att det mesta talar för att arbetet kommer att slutföras . () beräknar att årsbearbetningsdelen av återbetalningssystemet kommer att vara år 2000-säkrat först . Övriga system kommer att vara säkrade till . har fått förseningar i provningsarbetet och reviderat planerna. Ca 2/3 av systemen planeras bli godkända . Resterande system skall provas och godkännas senast . RSV har lämnat en utförlig redogörelse för sitt anpass- ningsarbete. Försäkringsmässiga konsekvenser för konsumenter har på sin webbplats en översikt över 16 försäkringsbolags villkor avseende s.k. 2000-skador, dvs. skador som kan inträffa om t.ex. datorer, videoapparater eller värmeanläggningar slutar fungera på grund av att de innehåller tidstyr- ningsenheter som inte klarar övergången . Syftet med över- sikten är att möta informationsbehovet hos försäkringstagare som undrar över hur deras försäkringsbolag kommer att agera om det inträffar 2000- skador. redovisar i översikten vilka undantag som försäkringsbolagen gör för ovan nämnda skador. har efter överläggningar med försäkringsbranschen kommit fram till preciserade informationskrav för försäkringsbolagen avseende 2000-frågan. Verket har skrivit till berörda bolag och presente- rat de krav på information som verket anser bör gälla. Bolagen skall un- der våren till verket redovisa hur deras information till försäkringstagarna ser ut. har för konsumentvägledare anordnat en kurs om 2000-frågan. Konsumentvägledare har även möjlighet att via Konsu- mentverkets nätverk, KOV-direkt, inhämta information på det aktuella området. 11 Informationsaktiviteter och informations- kanaler Regeringens bedömning: Informationsfrågorna tillmäts allt större bety- delse i 2000-arbetet. Öppen, fullständig, korrekt och snabb information är en grundpelare och samverkan mellan samhällets aktörer i olika nätverk är viktig. Genom bl.a. 2000-delegationens samordning av arbetet i olika samverkansgrupper och egen informationskampanj kommer informa- tionsarbetet att intensifieras. Det är av största vikt att förtroendet för vik- tiga samhällsfunktioner bibehålls. Varje myndighet bör utarbeta en in- formationsplan angående det anpassningsarbete som bedrivs samt beträffande myndighetens kapacitet i samband med . Myndig- heter bör inom gemensamma områden även pröva möjligheten att sam- verka för information till medborgare och företag. Det är av största vikt att information kan förmedlas till allmänheten via radio och TV om störningar i samhället skulle uppstå i samband med skiftet . , , och har ett ansvar för att upprätthålla hög teknisk säkerhet och kvalitet i sändningarna samt ha en beredskap för att sändningarna skall kunna ske i alla lägen. Det föreligger ännu ingen samlad bedömning av anpassningsläget vad gäller radio- och TV- sändningar. Styrelsen för psykologiskt försvar kommer att rapportera till regeringen om programföretagens egen anpassning. Skälen för regeringens bedömning Problem kan komma att uppstå redan långt som inte har med tekniska fel att göra. Osäkerhet kan breda ut sig i samhället bero- ende på t.ex. ryktesspridning som i sin förlängning riskerar att utvecklas till svårbemästrade situationer. Instrumentet för att förhindra detta är fullständig och korrekt information. Det är således viktigt för verksam- heter att ha informationsberedskap likväl som beredskapsplaner skall finnas för andra ändamål. Ett flertal undersökningar har genomförts för att kartlägga allmänhe- tens kunskaper om 2000-omställningen. Dessa visar att massmedier är den viktigaste informationskällan. 2000-delegationen har låtit genomföra två studier som visar att publiciteten mer än tredubblats , men att artiklarna får ett relativt sett begränsat utrymme. 2000-frå- gan framställs på ett övervägande negativt sätt. Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) bedriver ett projekt som syftar till att följa och förbättra samhällets informationsberedskap inför över- gången . Ett antal studier kommer att genomföras . Resultat från delstudier visar att medborgarna är väl med- vetna om diskussioner som förs kring 2000-problematiken. Orosnivån är låg och man har förtroende för att samhället löser problemen. Det är efter den första delstudien för tidigt att dra några generella slut- satser om åtgärder inom specifika samhällsområden. Det är viktigt att informationen från myndigheter är tydlig om det anpassningsarbete som bedrivs och om verksamhetens kapacitet . Informationen behöver nå ut till medborgarna för att kunna upprätthålla deras förtroende och att omotiverad oro inte skall uppstå. I takt med att anpassningsarbetet avancerar klarnar bilden över störningsrisker. Myndigheterna bör därmed kunna sätta mer fokus på och mer aktivt informera om dessa risker. Varje myndighet behöver därför utarbeta en plan i syfte att systematisera arbetet, överväga behov, samverka med varandra och andra aktörer samt pröva olika informationskanaler. De myndigheter och företag som av olika anledningar kan ha skäl att vara mer aktiva i sitt informationsarbete bör överväga att använda olika kanaler för att föra ut information till olika intressenter. Exempel på så- dana initiativ finns redan på olika håll i samhället. Många kommuner har aviserat att de skall informera medborgarna och flera företag har startat olika informationstjänster som behandlar 2000-frågan. Samordnade in- formationskampanjer planeras för bl.a. elförsörjningen och telekommu- nikationerna. Olika 2000-åtgärder har visat sig ge upphov till olika tolkningar från utomstående bedömare, inte sällan av tvivlande karaktär. En anledning till tveksamheter beträffande rapporterad 2000-status kan vara att aktö- rernas kontroll i huvudsak bygger på egenkontroll. Endast i få fall har oberoende granskningar utförts av det anpassningsarbete som bedrivs inom den privata sektorn. Det finns därför ett behov av att en oberoende part utför granskningar av utsagor och utfört omställningsarbete även hos de privata aktörerna inom nyckelsektorerna. 2000-delegationen har inlett ett sådant granskningsarbete. Detta arbete skall så långt det är möjligt söka klarlägga läget, bedöma projektens till- förlitlighet samt fastställa vilket arbete som återstår och hur aktörerna avser slutföra arbetet. För att få fram relevanta fakta genomför delegatio- nen dels granskningar, dels hearingar inom ett antal nyckelområden. Granskning pågår f.n. av el- och telesektorerna. Planering pågår för granskning eller hearing inom följande områden: värme, vatten, miljöpå- verkan, massmedier, hälso- och sjukvård, transport och kommunikatio- ner, livsmedel, bank och finans samt försäkringar. Radio och TV Inom (), () och () samt pågår arbetet med översyn av eventuella problem inför skiftet . Företagens be- redskapsplaner, där information om 2000-arbetet redovisas, har lämnats till regeringen. och programföretagen har i denna fråga ett aktivt och nära samarbete. som arbetet med omställningen pågår finns en planering för beredskap vid de kritiska tid- punkterna. Reservutrustning och reservkraft kommer att säkerställas. Under nyårsnatten och så länge läget kräver kommer samtliga företag att ha förstärkt bemanning. Särskild vikt kommer att läggas vid möjlig- heterna att i alla lägen kunna få ut viktiga meddelanden till allmänheten. Sedan föregående skrivelse har Statskontoret lämnat ett förslag till regeringen om att Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) eller annan myndighet bör få i uppdrag att genomföra en samlad riskbedömning med avseende på informationsförmedlingen till allmänheten via radio och TV i samband med skiftet . Regeringen har erfarit att programföretagen och kommer att ge SPF möjlighet att, inom ramen för myndighetens samråd med företagen, gå igenom beredskapsplaner och sammanställa komplet- terande information om företagens anpassningsarbete. SPF kommer att analysera och bedöma eventuella risker för allvarliga störningar på radio- och TV-området samt vid behov uppmärksamma företagen på ytterligare lämpliga åtgärder. SPF kommer att redovisa slutsatserna av sina iaktta- gelser till regeringen . 2000-delegationens arbete Parallellt med lokala och punktvisa informationsåtgärder från företag, kommuner och myndigheter är det nödvändigt att informationsåtgärder också initieras från centralt håll. 2000-delegationen har därvid en roll som samordnare i informationsfrågor och informerar själva kontinuerligt om frågor som rör omställningsarbetet i samhället via webbplats, nyhets- brev, anföranden vid seminarier och massmedier. Delegationen bevakar också den bild av 2000-omställningen som ges i massmedier. Seminarier anordnas för olika målgrupper. Möten med bl.a. branschorganisationer och journalister genomförs för att stimulera till aktiviteter och för att ge en korrekt och saklig bakgrund till 2000-problematiken. Det gäller såväl grundläggande tekniska aspekter som beskrivning av samhällets anpass- ningsarbete. genomförde 2000-delegationen en informations- kampanj riktad till landets små och medelstora företag. Kampanjen om- fattade bl.a. annonser, det upprättades en telefontjänst dit företagen kunde vända sig och ett antal broschyrer togs fram för att hjälpa företa- gen att komma igång med sitt anpassningsarbete. Broschyrerna är fortfa- rande efterfrågade. genomförs en ny informa- tionskampanj som riktas till medborgarna. Syftet med denna kampanj är att höja kunskapsnivån inom olika sakfrågor kring 2000-omställningen och anpassningsarbetet samt att informera om att omställningen kan medföra vissa störningar. Liksom företagarkampanjen bygger medbor- garkampanjen på en centralt tillgänglig informationstjänst till vilken man kan vända sig för att få svar på frågor. Denna tjänst nås via telefon eller Internet. Kampanjen består i övrigt av TV-inslag, tidningsannonser och en broschyr som kan hämtas på postkontor. planeras ytter- ligare informationsinsatser. Utformningen av dessa insatser beror till stor del på aktuellt läge, erfarenheter från vårkampanjen och vilka behov som kan föreligga. 12 Polis, räddningstjänst och Försvarsmakten Regeringens bedömning: har utifrån de givna förut- sättningarna ett tillfredsställande grepp om planeringen vad gäller tänk- bara konsekvenser inom området ordning och säkerhet av allvarliga stör- ningar i viktiga samhällsfunktioner i samband med skiftet . återstår emellertid osäkerhet om vad som faktiskt kan in- träffa i viktiga samhällsfunktioner vid 2000-omställningen och därmed osäkerhet om hur stora påfrestningarna på området ordning och säkerhet kan komma att bli. Det genomförda anpassningsarbetet inom den statliga rädd- ningstjänsten pekar på att denna kommer att fungera i normal omfattning. Kommunerna har kommit olika långt i sitt anpassningsarbete, men få konkreta problem har identifierats med anledning av 2000-frågan. Mot denna bakgrund bedömer det som troligt att även den kommunala räddningstjänsten kommer att fungera i normal omfattning. Mot bakgrund av Försvarsmaktens uppgifter och krav på förmågor är det av stor betydelse att myndighetens anpassningsarbete inte försenas ytterligare. Anpassningsarbetet kommer inte att vara slutfört till . Den prioriteringsordning och arbetsplan som myndigheten fastställt innebär dock att merparten av anpassningsarbetet kommer att vara slutfört . Skälen för regeringens bedömning Polisväsendet Den planeringsförutsättning () arbetar med inför skiftet är att varje polismyndighet skall klara de evenemang och händelser som äger rum inom sitt distrikt. Förstärkningar från andra myndigheter kan bara bli aktuella vid akuta och särskilda händelser. RPS bedömer att polismyndigheterna klarar sina uppgifter under en kortare störning (1 ) med egna personalresurser. Vid störningar på krävs förstärkningar från andra polismyndigheter samt tillgång till beredskapspolis. Det kan enligt RPS bli aktuella att ta i beredskapspoliser anspråk på ett tidigare stadium, särskilt om flera polismyndigheter drab- bas av störningar . Det kan också bli nödvändigt att få tillgång till både personal och utrustning från andra delar av samhället. Frågan om möjligheten att använda beredskapspolisen bereds i . RPS har också väckt frågan om skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Även denna fråga bereds i . Det är av största vikt att allmänheten hålls väl informerad om vilka åt- gärder enskilda människor bör vidta. Utebliven eller ofullständig infor- mation till allmänhet och massmedia medför en onödig belastning på polisen. RPS har inlett diskussioner med 2000-delegationen om möj- ligheten att samråda med dem avseende viss information. fanns inte några dagsaktuella underlag från andra myndigheter. RPS har därför inte kunnat göra någon säker bedömning av det samlade läget för konsekvenserna inom området ordning och säkerhet av allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner i samband med skiftet . RPS bedömer att polisens egna verksamhetskritiska system inte kom- mer att vara säkrade i drift . RPS har inte kunnat lämna någon definitiv tidpunkt då 2000-anpassningen kommer att vara avslutad utan avser att återkomma till regeringen i frågan så snart ett säkert underlag föreligger. Regeringen gör bedömningen att förseningen inte kommer att ha någon direkt påverkan på funktionen ordning och säkerhet. Sammantaget anser regeringen att RPS utifrån de givna förutsättningarna har ett tillfreds- ställande grepp om planeringen vad gäller tänkbara konsekvenser inom området ordning och säkerhet av allvarliga störningar i viktiga samhälls- funktioner i samband med skiftet . Det är emellertid viktigt att uppmärksamma att RPS ännu inte haft några underlag om läget i andra funktionsansvariga myndigheter som grund för sin planering. RPS har därför inte kunnat göra någon säker bedömning av konsekvenserna inom området ordning och säkerhet av allvarliga störningar i viktiga samhälls- funktioner. Det gör att det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om hur stora påfrestningarna kan komma att bli inom området ordning och säkerhet vid skiftet . Inom den kommunala räddningstjänsten har kommunerna kommit längre i sitt anpassningsarbete. Kommunerna har i stort avslutat inventeringsfasen och jämfört med tidigare är en större an- del av kommunerna nu inne i en analys- och åtgärdsfas. De kommuner som inte kommit så långt i sitt anpassningsarbete följs upp särskilt genom Statens räddningsverks försorg. Inom den statliga räddningstjänsten skall vad gäller Rikspolisstyrel- sens område verksamhetskritiska system vara åtgärdade före . Ej verksamhetskritiska system skall vara åtgärdade före . För del skall alla system som är verk- samhetskritiska vara åtgärdade och testade . Luft- fartsverket bedömer att systemen kommer att vara åtgärdade med några få undantag som inte kommer att vara klara i sep- tember 1999. bedömer att inte kommer att innebära någon nedgång i förmågan inom miljöräddningstjänsten. Beträffande alarmeringsfunktionen har det genom- förts tester av och . Resultaten av testerna och det arbete som pågått för att säkra larmkedjan tyder på att denna är väl förberedd inför årsskiftet. SOS Alarm AB:s bedöm- ning är att företaget kommer att kunna leva upp till definition av att vara 2000-säker. Sammanfattningsvis bedömer att såväl den kommunala som den statliga räddningstjänsten samt även alarmerings- funktionen kommer att fungera i normal omfattning. Försvarsmakten Försvarsmakten är den myndighet inom Försvarsdepartementets område som till följd av såväl sin storlek som verksamhetens innehåll står inför det i särklass största anpassningsarbetet. Mot denna bakgrund har rege- ringen och Försvarsdepartementet vid tidigare tillfällen anmodat myn- digheten att i särskild ordning lämna fördjupade redovisningar avseende anpassningsarbetet. Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens anpassningsarbete inte kommer att vara slutfört till . Den främsta anledningen härtill är det stora antalet system som skall kontrolleras och certifieras. Myndigheten har dock redovisat en arbetsplan och en prioriteringsord- ning som innebär att merparten av anpassningsarbetet kommer att vara slutfört . Försvarsmakten bedömer att myndighetens uppgifter liksom statsmakternas krav på olika förmågor kommer att kunna lösas såväl före som /2000. De system Försvarsmakten kommer att använda /2000 skall vara testade och 2000-certifierade. Ett nyttjandeförbud kommer att utfärdas för de system som inte uppfyller detta krav. En första preliminär bedömning av nyttjandeförbudens eventuella konsek- venser och därmed den samlade försvarsförmågan kommer Försvarsmakten att kunna redovisa . Försvarsmakten har till regeringen redovisat en beredskapsplanering för /2000. Planeringen omfattar dels myndighetens egna system och verksamheter, dels på vilket sätt stöd kan lämnas till det öv- riga samhället. Beredskapsplaneringen beräknas vara färdig . Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa Försvarsmaktens anpassningsarbete, bl.a. genom särskilda rapporterings- rutiner. 13 Beredskap vid 2000-skiftet Regeringens bedömning: Genom de övningar som avser att genomföra kommer kansliets egen ledningsfunktion och infor- mationsberedskap att förbättras. Samtliga länsstyrelser arbetar aktivt med 2000-frågan tillsammans med olika aktörer inom respektive län. Medvetandegraden hos kommuner och organisationer har ökat. De ledningsförberedelser som vidtagits har stärkt länsstyrelsernas ledningsförmåga. Informationsfrågan bör ägnas särskild uppmärksamhet. Överstyrelsens för civil beredskap (ÖCB) arbete med att stötta länssty- relserna bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Förutsättningarna för att läns- styrelserna skall ha en fungerande ledningsorganisation vid 2000-skiftet har ökat betydligt . Genom de projekt och seminarier som ÖCB genomfört eller avser att genomföra sprids kunskap och erfarenheter. Av kommunernas och landstingens roll som huvudmän och ägare föl- jer ett operativt helhetsansvar för anpassningsarbetet och 2000-säkringen inom respektive samhällsfunktion. Medvetandegraden hos kommuner och landsting har också ökat. Flertalet kommuner och landsting är i åtgärdsfasen inom de samhällsviktiga funktionerna. Skälen för regeringens bedömning Centrala myndigheter Flertalet myndigheter, med uppdraget att bedöma läget i viktiga sam- hällsfunktioner, rapporterar att aktörerna inom respektive sektor har på- börjat planering för kontinuitet och beredskap i samband med . Inom flera samhällsfunktioner överväger man att ha förhöjd bemanning , dels för att kunna gå över till eller andra reservrutiner, dels för att snabbt kunna åtgärda identifierade felfunktioner i IT-systemen. I några fall överväger man särskilda riskminimerande åt- gärder i verksamheten. Ett antal rederier planerar att ankra eller lägga sina fartyg stilla under kritiska timmar. har påbörjat en diskus- sion om tidtabellen på nyårsnatten. Andra anläggningar än kärnkraftverk under Kärnkraftinspektionens tillsyn kommer inte att bedriva någon verksamhet eller hantering i anslutning . Inom elsektorn på- går arbetet med att utforma en driftstrategi som skapar största möjliga flexibilitet för olika situationer . Även de andra nordiska stamnätföretagen medverkar i dessa diskussioner. I den absoluta merparten av sektorerna ägnas oron för avbrott i för- sörjningen av främst elektricitet och telekommunikationer men även vatten stort utrymme. Genom att ansvariga myndigheter nu gör bedöm- ningen att såväl elförsörjningen som huvudfunktionerna i de allmänna telefonitjänsterna kommer att fungera normalt i samband med skiftet , föreligger förutsättningar för en mer detaljerad och realistisk kontinuitets- och beredskapsplanering. och pekar på be- hovet av att samordna inhämtande, sammanställning och analys av olika typer av underlag och bedömningar. För samhällets incidentberedskap måste också i ett flertal fall lägesredovisningar och riskbedömningar redovisas med geografisk precision. Detta gäller t.ex. vattenförsörjning och fjärrvärme, där det är frågan om tekniskt separata system som vart och ett betjänar ett visst geografiskt område, eller hälso- och sjukvården samt räddningstjänsten, där det finns administrativa och praktiska geo- grafiska gränser för tillgängligheten. Båda myndigheterna framhåller också att ansvaret och befogenheterna inte är författningsreglerat för det fall att allvarliga störningar skulle upp- stå i samhället vid övergången . överlämnades regeringens proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld omdanat försvar till . Av propositionen framgår att regeringen har beslutat att inom låta genomföra en departemental genomgång av behovet av åtgärder och för- fattningsreglering i frågan om svåra påfrestningar på samhället i fred samt med anledning av 2000-frågan. Regeringen har vidare beslutat att (Statsrådsberedningen, samtliga departement och förvaltningsavdel- ningen) skall vidta förberedelser och genomföra en ledningsövning i syfte att förbättra beredskap och förmåga att hantera de eventuella störningar i viktiga samhällsfunktioner som kan komma att uppstå /2000. I ett första steg skall seminarier genomföras departementsvis. Departe- menten skall därvid inom sina respektive ansvarsområden analysera vilka risker som föreligger och bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att hantera de eventuella störningar som kan uppstå. Departementen skall också överväga hur den egna ledningsfunktionen och in- formationsberedskapen kan organiseras. Seminarierna bör genomföras . I ett andra steg skall en samlad bedömning av risker och åtgärder göras och en gemensam ledningsövning genomföras inom . IT-miljö består av standardprogram. har en liten andel av systemen 2000-säkrats i test. Riskerna för störningar be- döms ändå som små och nödvändiga åtgärder för att säkra de verksam- hetskritiska produkterna kunna ske före . Lokal och regional nivå Landsting och kommuner a) Operativt helhetsansvar som huvudmän. Kommuner och landsting har ett operativt helhetsansvar som huvudmän. Enligt regeringsformen har kommuner och landsting genom det kommu- nala självstyret en handlingsfrihet i förhållande till staten när de utför sina uppgifter. Handlingsfriheten skall ses i perspektivet av det bety- dande ansvar kommuner och landsting som huvudmän har för flera sam- hällsviktiga funktioner. Många kommuner är också ägare till bolag som handhar samhällsviktiga funktioner t.ex. energi- och vattendistribution. Av kommunernas och landstingens roller som huvudmän och ägare följer ett operativt helhetsansvar för anpassningsarbetet och 2000-säkringen inom respektive samhällsfunktion. Det operativa ansvaret förutsätter samordning på ledningsnivå inom varje kommun och landsting. Varje kommun och landsting ansvarar för bedömning av risker för störningar i sin verksamhet samt att vidta olika åtgärder för att såväl motverka stör- ningar som hantera effekter av eventuella störningar. b) Förberedelser Staten har ett övergripande ansvar att följa förberedelsearbetet i kommu- ner och landsting, göra övergripande nationella bedömningar av anpass- ningsläget och eventuella risker för störningar inom olika samhällsfunk- tioner samt i vissa fall behovet av beredskapsåtgärder. Statliga myndig- heter utövar tillsyn över flera av de samhällsviktiga funktionerna inom kommuner och landsting. Dessa myndigheter har fått regeringens upp- drag att inom sina respektive sektorer återkommande göra bedömningar av läget vad gäller 2000-problemet. c) Stöd till kommuner och landsting och stöder aktivt kom- muner och landsting i deras omställningsarbete. spri- der testresultat och erfarenheter från omställningsarbetet till samtliga kommuner. har också inrättat en central grupp för att leda och samordna 2000-arbetet samt fem undergrupper eller motsva- rande inom viktiga områden för IT-stöd. Både Svenska kommun- förbundet och genomför kontinuerligt enkätunder- sökningar riktade till sina medlemmar i syfte att följa kommunernas och landstingens omställning .