prop · GM031D7 · 1999-01-01 00:00:00 — I följande analyser används både så kallade övergångsmatriser och beräkningar av hur spridningsmått förändras när man jämför årsinkomster med genomsnittsinkomster . Faktaruta 3 Individernas justerade disponibla inkomst: Hus- hållets disponibla inkomst justerad för hushållets sammansättning genom att inkomsten divideras med roten ur antalet hushållsmedlemmar (ingen realjustering av kapitalinkomster). Shorrocks index: (R) är kvoten mellan sprid- ningen av den sammanlagda inkomsten och det viktade medelvärdet av den årliga inkomstspridningen . R är ett mått på inkomsternas rigiditet, medan inkomsternas rörlighet eller mobilitet (M) defi- nieras som M=1-R. Mobilitet betraktas enligt denna definition som graden av utjämning av in- komstspridningen som uppkommer av att undersökningsperioden förlängs. Övergångsmatris: Inkomströrligheten mäts genom att man beräknar hur stor andel personer som flyttat från en inkomstgrupp till en annan grupp mellan två mättillfällen. 3.4 Rörlighet i disponibla inkomster Det enklaste och vanligaste sättet att studera rör- ligheten är att mäta andelen personer som flyttar mellan olika inkomstgrupper mellan olika mättillfällen. Beräkningarna i av sådana övergångsmatriser tyder på att inkomströrlig- heten har minskat något . An- delen personer som har flyttat från gruppen medelinkomsttagare till gruppen hög- inkomsttagare har minskat något, likaså andelen av höginkomsttagarna som flyttat till gruppen medelinkomsttagare (tabell 3.1). Den höga rör- ligheten från gruppen med låg ekonomisk stan- dard till medelinkomstgruppen är dock oföränd- rad. har indelats i tre del- perioder som var och en omspänner ungefär samma fas i konjunkturcykeln och där skattere- formen betraktas som ett brott i tidsserien. Tabell 3.1 Procentandel personer som flyttat mellan inkomstgrupper 1978-1983 1984-1989 1991-1996 Låg till medelinkomst 34 34 34 Låg till hög inkomst 5 4 2 Medel till hög inkomst 12 12 10 Medel till låg inkomst 12 12 11 Hög till medelinkomst 37 40 31 Hög till låg inkomst 3 2 2 Källa: , beräkningar Anm: Låg inkomst avser de med lägst inkomst respektive år, hög inkomst de med högst inkomst, medelinkomst avser övriga. Denna tendens till minskad inkomströrlighet styrks när man jämför spridningen i årsinkoms- ter (Gini-koefficienten) med spridningen för sammanlagda inkomster under en längre tids- period (diagram 3.1). Ju mer spridningen mins- kar när man förlänger mätperioden, desto högre inkomströrlighet finns det (Shorrocks index). Finns det ingen inkomströrlighet (mobilitet) har alla samma relativa inkomst och in- komstspridningen sjunker inte när beräknings- tiden blir lägre. Diagram 3.1 Hur inkomstspridningen (Gini-koefficienten) minskar när beräkningen förlängs stegvis från ett till sex år Jämförs olika perioder visar det sig att sprid- ningen sjunker tydligast för när beräkningstiden förlängs, mindre tydligt för 1984-1989 och ännu mindre . Det tyder på att inkomströrligheten minskat något . Den tydliga minskningen i inkomstsprid- ningen när beräkningstiden förlängs visar också att den gängse metoden att bedöma inkomst- klyftor med hjälp av statistik över årsinkomster överskattar den faktiska spridningen sett . Spridningen i årsinkomster beror till ganska stor del på tillfälliga variationer i in- komsterna och en ganska omfattande inkomst- rörlighet bidrar också till att fördelningen är jämnare sett . Enligt diagram 3.2 följer utvecklingen av spridningen i den sammanlagda inkomsten (Gini-koefficienten) väl trenden för treårs- genomsnitt av ettårsinkomster. En följd av att inkomströrligheten minskar något över åren är dock att det finns en svag tendens att sprid- ningen i den sammanlagda inkomsten ökar något snabbare. Det kan tyda på att sta- tistiken över årsinkomster möjligen något under- skattar den långsiktiga ökningen av inkomst- klyftorna . Diagram 3.2 Spridningen i ettårsinkomster jämfört med treårsinkomster (Gini-koefficienten) Anm: Kurvan bryts vid skattereformen som följd av ändrad inkomstmätning Inkomströrligheten har utvecklats olika för skilda grupper. I tabell 3.2 har rörlighetsmåttet (Shorrocks index) beräknats för befolkningen uppdelad efter kön och ålder. Inkomströrlig- heten inom gruppen ungdomar i åldern har sjunkit kraftigt. Även inom har inkomströrligheten minskat medan den är ganska oförändrad för äldre. Tendensen till minskad rörlighet förefaller något tydligare för kvinnor än för män. Tabell 3.2 Inkomströrlighet inom olika grupper (Shorrocks index) 1978-1983 1984-1989 1991-1996 20-29 0,23 0,23 0,18 30-39 0,13 0,14 0,10 40-49 0,08 0,09 0,07 50-64 0,05 0,06 0,05 65- 0,07 0,04 0,04 Samtliga 0,09 0,08 0,06 Därav Män 0,08 0,08 0,07 Kvinnor 0,09 0,08 0,06 Källa: , beräkningar Anm: Åldersindelningen innebär att i gruppen ingår personer som var i början av perioden och högst osv. Det har inte funnits möjligheter att närmare un- dersöka vilka förklaringar det kan finnas till att rörligheten minskat något. Ett antal känslighets- analyser har dock genomförts. De visar att för- ändringarna kan iakttas även med andra sprid- ningsmått (, Theil). Analyserna pekar vidare på att minskningen inte enbart kan förkla- ras av ökad andel förtids- och ålderspensionärer, studerande eller invandrare. Minskningen består även om man endast mäter rörligheten för grup- pen exklusive invandrare. Det finns inga indikationer på att rörligheten i arbets- inkomster skulle ha minskat påtagligt för kvin- nor eller män med en fast förankring på arbets- marknaden. Det mesta tyder på att den minskade rörlig- heten har två huvudsakliga orsaker. En faktor fö- refaller vara den ökade arbetslösheten och andra förändringar på arbetsmarknaden. Exempelvis har möjligheterna till tillfälliga jobb och in- komster minskat bl.a. för ungdomar. Som visats i avsnitt 2 har ungdomarnas ekonomiska standard försämrats betydligt . En ännu viktigare förklaring synes dock vara de förbättringar som med skattereformen ge- nomfördes i mätningen av inkomster, särskilt basbreddningarna av kapital. Tabell 3.1 indikerar att efter skattereformen har inkomströrligheten minskat särskilt tydligt bland dem med höga in- komster. Rörligheten i faktorinkomster, dvs. summan av löne- och kapitalinkomster, har minskat påtagligt. Detta pekar på att inkomst- statistiken före skattereformen överskattade in- komströrligheten och underskattade den lång- siktiga inkomstspridningen. Det betyder också att man inte direkt kan jämföra inkomströrlig- heten före och efter reformen. 3.5 Varaktigt låg ekonomisk standard Åtskillig forskning pekar på att låg ekonomisk standard för de flesta är ett kortvarigt tillstånd t.ex. i samband med studier, vara hemma med barn osv. I många andra länder finns dock en oro för att andelen personer med mer varaktigt låg ekonomisk standard har ökat. Tendensen be- nämns marginalisering eller social utestängning ( social exclusion , ett begrepp som dock inne- fattar mer än låg inkomst). Forskningen inom området växer mycket snabbt. Med hjälp av LINDA-databasen kan man be- döma om liknande tendenser finns i . I tabell 3.3 visas andelen i befolkningen vars disponibla inkomst justerad för försörj- ningsbörda låg under halva medianinkomsten . Det framgår att an- delen personer som under ett eller av fem har haft en låg ekonomisk standard varit oför- ändrad, . Trots den ekonomiska kri- sen har andelen personer med en mer varaktigt låg ekonomisk standard (minst tre av ) endast ökat från 2,8 till 3,2 pro- cent. Tabell 3.3 Andel med svag ekonomisk standard Antal år 1984-1988 1991-1995 eller fler 8,8 8,9 eller fler 4,6 5,2 eller fler 2,8 3,2 eller fler 1,8 2,1 eller fler 1,0 1,2 Anm: Under halva medianinkomsten respektive år Källa: , beräkningar Bland personer med mer varaktigt låg ekonomisk standard är ungdomar i åldern , ensamma utan barn, invandrare och personer i storstäder överrepresenterade (bilagetabell 3.2). har andelen med varaktigt låg standard ökat kraftigast bland ungdomar. I likhet med vad som visades i årsstatistiken förefaller låga inkomster ofta förklaras av studier. Analyser av utbildningsuppgifter visar att det i stor utsträckning är personer som höjt sin utbildningsnivå som är överrepresenterade i gruppen med varaktigt låg standard. 3.6 Sammanfattande kommentar LINDA-databasen är alldeles ny och ännu har ingen forskning redovisats med dess hjälp. Nå- gon grundlig validering och dokumentation av databasen har inte genomförts. I flera fall tvingas man i att använda förenklade metoder för att bilda de hushåll och de inkomster man behöver för analysen. Panelanalyser innehåller i sig självt speciella metodologiska problem, bl.a. hur väl panelgrupperna representerar den befolkning man vill studera. Exempelvis genomförs analysen för endast på den grupp per- soner för vilka det finns uppgifter . Det innebär att utvecklingen för många äldre som av- lider inte belyses. Effekterna av den stora invandringen fångas inte heller fullt ut. Det finns därtill flera olika metoder att mäta rörligheten som alla har skilda egenskaper. ger emellertid med sitt stora urval statistiskt betydligt säkrare beräkningar av in- komstspridningens utveckling än SCB:s årliga undersökningar av hushållens inkomster, särskilt som kan antas bättre fånga den ekono- miska utvecklingen för de allra mest välbeställda hushållen. Sammantaget görs därför bedömningen att re- sultaten, trots viss osäkerhet, ger en rimlig bild av inkomströrligheten och den långsiktiga utvecklingen av inkomstspridningen. Bilagetabell 3.1 Svenska studier av kortsiktig och långsiktig inkomstspridning samt inkomströrlighet Studie Dataunderlag Population Inkomstmått Rörlighetsmått (90) LNU11973/80 Individer Justerad disponibel inkomst Övergångs-matris 73/80 (93) LNU + taxeringsdata 1971-80 Män födda Sammanräknad netto- inkomst för olika inkomst- perioder (94) Taxeringsdata, HINK Individer födda Sammanräknad inkomst Shorrocks rörlighetsmått + för olika inkomst- perioder + övergångs- matris Aaberge m.fl. (96) LNU1980-90 Individer Justerad disponibel inkomst m.fl. Shorrocks rörlighetsmått, gini för olika inkomst- perioder (96 och 97) LNU Individer perioden Justerad disponibel inkomst m.fl. Theils entropimått m.m. (97) Bearbetade data från SCB Individer 1985-1991 Justerad disponibel inkomst Övergångsmatris Zandvakili, (97) befolkning 1978-90 Individer födda Personlig inkomst efter skatt Theils entropimått m.m. 1 LNU=Levnadsnivåundersökningen Bilagetabell 3.2 Egenskaper hos personer med varaktigt låg ekonomisk standard (minst tre av ) jämfört med samtliga. Alla 1984-1988 Låg standard 1991-1995 Alla 1991-1995 Kvinnor 50 51 47 51 14 9 21 10 29 39 37 37 23 31 20 32 65- år 34 20 22 21 Skogslän 21 21 18 21 Storstad 33 36 41 37 Övriga län 46 42 41 42 Invandrad (< ) 6 2 10 3 Ensam, ej barn 48 31 57 31 Ensam med barn 3 4 7 8 Sambo, ej barn 8 20 6 19 Sambo med barn 8 24 8 22 Ensam, pensionär 29 9 20 9 Sambo, pensionär 4 11 1 11 Anm: Under halva medianinkomsten respektive år Underbilaga 1: Utvärdering av framskrivningsmetoden SCB:s statistik om inkomstfördelningen fördröjs eftersom den baseras på inkomsttaxe- ringen. För att kunna bedöma tendenserna fram till innevarande år har SCB och Finansdeparte- mentet utvecklat en framskrivningsmetod. För- enklat innebär den att uppgifterna i den senaste tillgängliga statistiska undersökningen skrivs fram med hjälp av de makroekonomiska prognoserna. Befolkningens sammansättning, sysselsättningen och de allmänna pensionerna aktualiseras med en särskild omviktningsmetod. Metoden redovisas i prop. 1997/98:1, bilaga 7. En utvärdering av framskrivningen visar följande. Enligt framskrivningen förutsades en måttlig ökning av inkomstsprid- ningen 1996 och SCB:s undersökning visar att en viss ökning inträffat (se tabell U1.1). Den beräk- nade inkomstspridningen mätt med Gini-koeffi- cienten stämmer mycket väl med den officiella statistiken. Barnfamiljernas ekonomiska standard i förhållande till samtliga beräknades i framskriv- ningen minska något 1996, som pen- sionärernas standard väntades ligga kvar på en ungefär oförändrad nivå. SCB:s undersökning visar att förutsägelsen för barnfamiljerna infria- des men pensionärernas relativa standard förbätt- rades mer än vad som kunde förutses. Vid ned- brytning på små grupper blir bilden mer splittrad, vilket dock till stor del beror på betydande statistisk osäkerhet. Totalt sett blir bedömningen att framskrivningen inte har genererat en felaktig bild av inkomstutvecklingen. Det kan inte uteslutas att en framskrivning kan ge en väl så realistisk bild av inkomstutvecklingen under det närmaste året jämfört med en separat ny statistisk undersökning. De systematiska felen i framskrivningen kan vara mindre än den statis- tiska osäkerheten som uppkommer vid jämförel- ser av två urvalsundersökningar. Bedömningen av realisationsvinster på sålda värdepapper och bostäder möter dock speciella problem. Tabell U1.1 Jämförelse mellan framskrivna värden med motsvarande värden enligt SCB:s undersökning 1996 Värde Beräknat SCB Gini-koefficient 0,249 0,250 Gini-koefficient realberäknad 0,252 0,247 Barnfamiljernas inkomst (procent av alla) 85,0 84,1 Pensionärernas inkomst (procent av alla) 99,0 99,8 Underbilaga 2: Definitioner och metoder i studien av inkomströrligheten Data: Studien baseras på LINDA-databasen. Det är en så kallad panel som innehåller uppgifter om inkomster m.m. 1996 för ca 300 000 personer och deras hus- hållsmedlemmar. representerar även ett tvärsnitt av befolkningen . är uppbyggd med avidentifierade uppgifter från SCB:s inkomst- och förmögenhetsstatistik, folk och bostadsräkningar samt vissa andra datakällor. Undersökningsår och population: Undersök- ningen omfattar och urvals- personer . För respektive undersök- ningsperiod ingår endast de personer som varit mantalsskrivna i . Urvalet är således delvis olika för varje period. Personer som avlidit eller haft negativa dispo- nibla inkomster har uteslutits. I analysen av ekonomiskt svaga hushåll krävs också att man varit mantalsskriven året före res- pektive efter den studerade perioden. I analy- serna används ett suburval bestående av mellan ca 188 000 och 202 000 personer beroende på un- dersökningsperiod. Hemmaboende ungdomar: Ungdomar i åldern som bor hemma behandlas olika över tiden i . inräknas de i föräld- rarnas hushåll, därefter räknas de som egna hus- håll. För att få jämförbarhet över tiden har alla ungdomar exkluderats. Åldersklassificering: Indelning sker efter födel- seår. Exempelvis ingår i personer födda , under 1984-1989 personer födda samt under 1991-1996 de som är födda . Som minst innehåller en åldersgrupp ca 17 600 personer. Hushållsbegrepp: För att beräkna de under- sökta personernas ekonomiska standard räknas undersökningspersonens inkomster samman med eventuella makars och barns inkomster. Indelningen i hushåll i baseras på man- talsskrivningen samt uppgifter lämnade i själv- deklarationer. Dessa uppgifter speglar inte alltid det faktiska samboendet som endast kan fast- ställas med intervjuer. finns inga som helst uppgifter om samboende icke gifta. Från och med detta år räknas som gifta de samboende personer som i självdeklarationen uppger att de har eller har haft gemensamma barn (även sam- boende som varit gifta med varandra). Det betyder att antalet faktiskt samboende underskattas . Det gäller sär- skilt samboende som inte har barn tillsammans. Kvaliteten i hushållsindelningen kan också variera något över tiden. Inkomstbegrepp: I analysen används inkomst- och förmögenhetsstatistikens definitioner av disponibel inkomst . Disponibel inkomst inkluderar löne-, närings- och kapital- inkomster samt transfereringar, minus betald skatt, betalda underhållsbidrag samt återbetalda studiemedel och socialbidrag. Erhållna studie- medel räknas som inkomst. saknas begreppet disponibel inkomst men det har konstruerats från bakomliggande inkomst- poster och genom imputering av barnbidrag och bidragsförskott. För att förbättra jämförbarheten har dessutom ett antal justeringar gjorts. Vissa mindre brister kvarstår emellertid . - 1978: Den slutliga skatten har minskats med egenavgifter för egenföretagare. - 1978-1983: Rese- och övriga kostnads- avdrag har lagts till den disponibla inkoms- ten. - 1978-1980: "Underskott i förvärvskälla" har påförts disponibel inkomst. - 1978-1980: Studiemedel och handikapp- ersättning saknas. - 1978-1981: Dagpenning och utrycknings- bidrag till värnpliktiga saknas. - 1978-1982: Socialbidrag saknas. - 1984-1990: En korrigering för extra avdrag av kapital och schablonintäkt av eget hem tillämpades. - 1990/1991: Skattereformen medförde olika basbreddningar, framför allt höjdes kapi- talinkomster. - 1994: Principerna för beräkning av kapital- inkomst ändrades genom att det positiva nettot för olika delinkomstslag räknades som inkomst. inräknades endast det positiva nettot för hela inkomstslaget. Underbilaga 3: Inkomstspridningen enligt och viktig fråga vid bedömningen av resultaten från studien av inkomströrligheten är om den allmänna bilden av inkomstfördelningens ut- veckling i liknar den man får från SCB:s HINK-undersökningar. Det finns ganska stora olikheter i dessa material i definitioner och mätmetoder. och bygger visser- ligen till stor del på samma grundmaterial, främst data från inkomst- och förmögenhetsstatistiken samt från olika administrativa register. HINK kompletteras dock med en omfattande intervju bl.a. för att fastställa faktiska samboendeför- hållanden. I underskattas som nämnts särskilt antalet faktiskt samboende utan barn. I diagram U3.1 jämförs den årliga inkomst- spridningen (Gini-koefficienten) i med spridningen enligt HINK beräknad på huvud- sakligen samma sätt. Fördelningen analyseras endast för personer och den dis- ponibla inkomsten justeras med roten ur antal hushållsmedlemmar. Diagram U3.1 Inkomstspridningen (Gini-koefficienten) enligt och 1978-1996 Det visas att mäter både nivå och trend i inkomstspridningen mycket väl efter 1983. synes överskatta sprid- ningen. Det kan antas förklaras främst av att vissa inkomster saknas under 1978-83 (se under- bilaga 2). saknas också uppgift om samboende icke gifta med barn, vilket kan bidra till överskattningen. Jämförelsen indikerar att mätningen av inkomströrligheten under 1970- talet kan ha vissa brister. Underbilaga 4: Referenser Aaberge, R., , A., Jäntti, M., , M., , , , N. & Wennemo, T. (1996): Income Inequality and Income Mobility in the Scandinavian Countries Compared to the . Discussion Papers No. 168, Statistics , 1996. Arkes, J. (1998): Trends in Long-Run Versus Cross-Section Earnings Inequality in the 1970s and 1980s. Review of Income and Wealth, Series 44, 2, 199-213, 1998. (1993): A Comparison Between Actual Distributions of Annual and Lifetime Income: around 1970. Review of Income and Wealth 39. , A., , M. (1997): Income Redistribution Within the Life Cycle Versus Between Individuals: . , Working Paper Series in Economics and Finance, Working Paper No. (1998): Income Distribution in : What is the Achievement of the Welfare State? , vol 5, 1, 41-86, Spring 1998. (1981): A Comparison of Distributions of Annual and Lifetime Income: around 1970. Review of Income and Wealth 27. Danziger, S., , P. (1997): Family Income Mobility How Much Is There and Has It Changed? (1990): Distribution: Economic Mobility in in Comparison with the . , 19, 17-46. Fölster, S. (1998): Inkomstfördelning i väl- färdsstaten. Ekonomisk debatt, årg 26, nr 4. (1994): The Degree and Pattern of Income Immobility in . Review of Income and Wealth, Series 40, 1, 67-86, 1994. , B., Zandvakili, S. (1997): Dyna- mics of Income Inequality in . Paper pre- sented at the 1997 meeting of Society of Population Economics. Halleröd, B. (1998): A Longitudinal Analysis of Economic Well-Being in . Hussenius, J., Selén, J. (1994): Skatter och socialförsäkringar över livscykeln. Statistiska meddelanden If21 SM9801. , , , S.P. (1996): Changing Places: income mobiliy and poverty dynamics in . Working Paper 96-19. (1998): . (1998): Urvalsdesign i . Schluter, C., (1998): in , the and the UK: . , , CASE- paper 8, 1998. Shorrocks, A.F. (1978): Income Inequality and Income Mobility. , 19, 376-93. (1997): Arbete, välfärd, bidrag. Bilaga 6 Statlig styrning Bilaga 6 Statlig styrning 1 Inledning 5 2 Uppföljning av den ekonomiska styrningen 5 3 Utvecklingen inom statsförvaltningen 5 4 produktivitetsutveckling 9 5 Uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik 11 6 Redovisning av personalkonsekvenser vid strukturförändringar och besparingar, m.m. 17 1 Inledning Styrningen av den statliga verksamheten har successivt utvecklats från detaljstyrning till ökad ramstyrning med fokus på resultat istället för på resursinsats. Befogenheter har delegerats till förvaltningen på ett flertal områden. Resultatstyrningen kräver dels att mål sätts upp för olika verksamheter, dels att resultat följs upp och utvärderas. har i olika sammanhang pekat på vikten av att så sker och att resultatredovisningarna till utvecklas. har också betonat vikten av att få en kontinuerlig, systematisk och samlad uppföljning av förändringarna inom statsförvaltningen. Nedan ges en redogörelse för utvecklingen inom området. 2 Uppföljning av den ekonomiska styrningen Ekonomisk styrning avser både resultatstyrning och finansiell styrning. Med resultatstyrning avses styrningen av den statliga verksamhetens omfattning, inriktning och effektivitet. Med finansiell styrning avses ekonomiska ramar som sätts för verksamhetens resursförbrukning (jfr. 1997/98:1, volym 1, s. 127). En uppföljning av delar av den ekonomiska styrningen avseende skedde i regeringens skrivelse 1997/98:187. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten under föregående budgetår. Skrivelsen omfattar årsredovisningen 1997 samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en redogörelse för avgiftsbelagd verksamhet samt statliga garantier m.m. Vissa generella iakttagelser som har gjort kommenteras i skrivelsen och myndigheter som har erhållit revisionsberättelse med invändning omnämns, varvid skälen för invändningarna anges. En närmare redogörelse för regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser lämnas i denna proposition under respektive utgiftsområde. Resultatinformation och regeringens resultatbedömningar lämnas på motsvarande sätt under respektive utgiftsområde. Fördjupad resultatinformation har dessutom lämnats i separata skrivelser till . Som exempel kan nämnas regeringens skrivelse 1997/98:155 om utvecklingen inom den kommunala sektorn samt regeringens skrivelse Hållbara uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (skr. 1998/99:5). 3 Utvecklingen inom statsförvaltningen Statskontoret har regeringens uppdrag att göra en översiktlig redovisning av utvecklingen inom statsförvaltningen. Nedan görs en kort sammanfattning av Statskontorets rapport i omvandling (1998:15). Staten i samhällsekonomin Sysselsättningen Staten (exklusive affärsverken) hade 1997 218 000 hel- och deltidsarbetande. Om deltidsanställda räknas om till helårspersoner sysselsatte staten 194 000 personer eller av alla anställda i . Antalet statsanställda hos affärsverken var 18 av sysselsättningen. har antalet statligt anställda gått ned . , 1993 och 1994, var minskningen särskilt markant, därefter har takten avtagit. Huvudorsaken till nedgången var besparingar och rationaliseringar inom befintliga myndigheter. En mindre del förklaras av bolagiseringar och huvudmannaskapsbyten, som gjort att de statsanställda fått arbete inom andra sektorer på arbetsmarknaden. Om effekterna av bolagiseringarna räknas in har sysselsättningen i försvaret och området näringslivstjänster som omfattar kommunikation, arbetsmarknad och jord- och skogsbruk m.m. gått ned med . Myndigheterna inom de s.k. allmänna tjänsterna, dvs. huvudsakligen med verksamhet inom den centrala förvaltningen, minskade sammantaget sysselsättningen nästan lika mycket.