prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Utbildningarnas nära koppling till arbetslivet och den flexibla organisationsformen gör att KY snabbt kan svara mot arbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft. I enlighet med vad som angavs ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) beräknas medel för att öka antalet platser från 8 800 till 12 000 . Som också angavs i vårpropositionen så har försöksverksamheten förlängts t.o.m. . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten skall övergå i reguljär verk-samhet. Regeringen avser återkomma till i denna fråga senast . yrkesutbildning skall svara för uppföljning av verksamheten samt att en från kommittén oberoende utvärdering kommer till stånd. Kommittén har träffat avtal om utvärdering av försöksverksamheten och en rapport från denna skall lämnas . Kommittén skall avge sitt slutbetänkande före utgången av 1999. Andelen som slutfört KY-utbildningen är fortfarande relativt låg och effekterna kan således ej uppskattas till fullo. Enligt uppgifter från kommittén har drygt 700 personer avslutat utbildningen t.o.m. . Bland dessa har , av vad som var känt vid utbildningstidens utgång, löfte om anställning . Slutsatser Redovisningen av genomförda utbildningar inom ramen för visar att kommunerna mer än väl fyllt de tilldelade platserna och därutöver genomfört särskilda kurser motsvarande ca 9 200 heltidsplatser. Omfattande insatser har gjorts för att bredda och förnya utbildningsutbudet, öka satsningen på yrkesutbildningar samt för att utveckla samarbetet med företag och arbetsförmedlingar. Regeringen avser att förstärka insatserna för att utveckla lärarna i vuxenutbildningen och därigenom åstadkomma en ytterligare utveckling av pedagogik och metodik i vuxenutbildningen. Medlen vad avser bidraget till kommunerna fördelas fr.o.m. i enlighet med de riktlinjer som regeringen givit . beräknas medel motsvarande 106 550 årsstudieplatser varav ca 5 000 platser avser stöd till grundläggande vuxenutbildning. Medel vad avser försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning fördelas av kommittén för kvalificerad yrkesutbildning motsvarande 12 000 årsstudieplatser. Medel under detta anslag beräknas till 4 i enlighet med den ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) redovisade fördelningen av platser. Under anslaget ingår också medel för administration, information och utvärdering av försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. beräknas utgifterna uppgå till 4 och för till 5 . A16 för utbildning och kompetensutveckling Anslagsutvecklingen Tusental kronor 9 700 1999 Förslag 11 915 2000 Beräknat 8 921 1 2001 Beräknat 9 089 1 1 Motsvarar 8 770 tkr prisnivå. administrerar EU:s utbildningsprogram, vissa program inom Europeiska socialfonden och andra internationella program i . Effektmålen för Programkontoret är att - aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser och mobilitet inom utbildning och kompetensutveckling inom ramen för Europasamarbetet, - aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer ges bästa möjliga förutsättningar för att tillvarata de olika möjligheter som Europasamarbetet inom utbildning och kompetensutveckling erbjuder, - verka som sambandsorganisation mellan och EU inom områdena utbildning och kompetensutveckling. Programkontorets verksamhet spänner över flera politikområden. Inom område handhar Programkontoret , och och inom område gemenskapsinitiativen Adapt och Employment, Europeiska socialfondens Växtkraft Mål 4 och den s.k. artikel 6. svarar för de delar av Sokratesprogrammet som berör högskolesektorn . har även programmen "i " och Nordiska ministerrådets utbytesprogram NORDPLUS- Junior lagts till Programkontorets verksamhetsområde. Dessa program möjliggör ytterligare mobilitet och praktikutbyte mellan olika länder. Programkontoret har dessutom fått i uppdrag att förmedla interpraktikstipendier i utlandet för arbetslösa ungdomar och ansvaret för IAESTE, en internationell praktikplatsförmedling för blivande civilingenjörer och naturvetare. Programkontoret svarar också, i samarbete med , för information om samarbets- program mellan och samt EU och . Utöver detta anslag har Programkontoret för fått sammanlagt från anslag under utgiftsområde 14. Arbetsmarknad och arbetsliv. är hänförligt till arbetet med europeiska socialfonden och till interpraktik. Bidrag har utbetalats med från EU. Programkontoret har vidare erhållit bidrag från andra myndigheter med totalt . Merparten utgörs av medel för administration av program inom Europeiska socialfonden s.k. tekniskt stöd. Det tekniska stödet omfattar såväl socialfondsmedel som statlig med-finansiering och utbetalas av som är utbetalningsansvarig myndighet för Socialfonden i . Totalvolymen på den verksamhet Programkontoret beslutar om uppgår till ca . Regeringens överväganden Resultatinformation har Programkontorets verksamhetsområde utökats och ansökningsvolymen i utbildningsprogrammen har ökat i omfattning som de nya program som skall träda ikraft är under utveckling. Detta innebär en övergångsperiod där de gamla programmen fasas ut och de nya introduceras med åtföljande krav på uppföljning, dokumentation och spridning av resultat på lokal och regional nivå. En viktig svensk utgångspunkt i genomförandet av strukturfondsprogram inom ramen för Europasamarbetet är att arbetet skall ske med starkt regionalt och lokalt inflytande. har inom ramen för Mål 4 regionala kommittéer s.k. partnerskap inrättats där företrädare för arbetsmarknadens parter, myndigheter och näringslivet finns representerade. Därigenom har det också skapats förutsättningar för samordning och integrering av Programkontorets olika verksamheter inom t. ex. Adapt, Interpraktik, och 4. Programkontoret svarar också för den verksamhet som bedrivs vid Regionalt resurscentrum för vägledning i . Syftet med Resurscentrum är att sprida information om olika europeiska alternativ och bredda möjligheterna att studera och arbeta i annat EU-land. Genom nätverk och utbildningsinsatser bidrar Resurscentrum till att utveckla studie- och yrkesvägledningen i medlemsländerna. Förutsättningen för ett aktivt svenskt deltagande i programmen och utnyttjande av de möjligheter Europasamarbetet erbjuder är lättillgänglig information om de befintliga pro- grammen. Programkontoret verkar som en sambandsorganisation dels genom att vara en informationslänk mellan och EU och dels genom att förmedla ett samlat utbud av EU- program inom utbildning och kompetensutveckling. Programkontoret har mött ett ökat intresse för de olika programmen. Antalet ansökningar inom de olika delarna av har ökat markant, i vissa fall mångdubblats. deltog t.ex. 430 svenska skolor i olika nätverk och ca 100 lärare och skolledare fick EU-stöd till utbyten, studiebesök och seminarier. Skolor kan också inom språkprogrammet Lingua samarbeta kring projekt som innefattar elevutbyten. fick 38 skolor med ca 700 elever stöd inom Lingua. Utöver dessa verksamheter finns inom en rad transnationella utvecklingsprojekt, där svenska partners nu deltar i vart fjärde eller femte projekt. Studiebesöksprogrammet ger beslutsfattare och experter inom skolområdet möjlighet att mötas i mindre grupper över gränserna. Inom Cedefop finns också ett studiebesöksprogram för beslutsfattare inom utbildningssystemet. fick 35 svenska skoladministratörer och lärare stipendier för sådana stu-diebesök och tre svenska skolor var i sin tur värdar för utländska studiebesök. Programkontoret noterar också en uppgång i antal ansökningar för praktik- och utbytesprogrammen. Inom yrkesutbildningsprogrammet deltog 800 svenskar i olika praktik- och utbytesverksamheter. Ett stort antal skolor och företag är också inblandade i utvecklingsprojekt inom . Östersjösatsningen Programkontoret fick 1997 av regeringen i uppdrag att bistå vissa stater inom , särskilt de baltiska staterna, i deras förberedelser för att få delta i EU- samarbete på utbildningsområdet. Särskild uppmärksamhet skall ägnas . Verksamheten har koncentrerats till studiebesök till och från ansökarländerna, expertmedverkan på möten och konferenser samt projektförberedelser inför särskilt ansökningsomgång . Programkontoret har därigenom spridit erfarenheter av olika modeller för informationsverksamhet, organisation, planering och administrativa rutiner samt formerna för samarbete med andra myndigheter och organisationer i . Uppskattningsvis 150 160 personer har deltagit i olika former av utbytesverksamhet . och 1998 har Programkontoret mött ett stort behov hos kandidatländerna av ytterligare åtgärder för att underlätta förberedelserna för deltagande i gemenskapsprogrammen. Regeringen avser att ge Programkontoret möjligheter till ytterligare stödåtgärder i syfte att bistå kandidatländerna i arbetet med förberedelserna för deltagande i EU:s framtida utbildningsprogram. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har lämnat revisionsrapport beträffande Programkontoret för såväl 1997 som föregående budgetår. Med anledning därav har Programkontoret i regleringsbrevet för innevarande budgetår fått i uppdrag att redovisa arbetet med att utveckla de ekonomi- administrativa rutinerna. Regeringen har dessutom föreskrivit att Programkontoret i en särskild rapport ska redovisa de åtgärder som vidtagits med anledning av påpekanden. Slutsatser Programkontorets verksamhet startade . Verksamhetsområdet har därefter tillförts ytterligare uppdrag. De utbildningsprogram, och , som Programkontoret huvudsakligen administrerar, ersätts av nya program i och med utgång. I syfte att skapa ett underlag för framtida ställningstaganden om hur de nya EU- programmen bör administreras och organiseras har regeringen givit Statskontoret i uppdrag att analysera och utvärdera effekterna av Programkontorets verksamhet. Uppdraget skall redovisas . Som tidigare nämnts i inledningen till verksamhetsavsnittet fyller Programkontoret en viktig funktion i förberedelsearbetet för de nya programmen. Regeringen anser att det därför är angeläget att Programkontoret planerar sin verksamhet för att säkerställa övergången mellan nuvarande och kommande utbildningsprogram. För beräknades ramanslaget för Programkontoret till . Med anledning av de nya uppdrag som tillkommit och volymökningen i utbildningsprogrammen föreslås en medelsförstärkning om för , varav avser överföring från anslaget B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för att täcka vissa personalkostnader. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 9 066 Pris och löneomräkning 333 Justering av 16 Ökat resursbehov 2 500 Förslag 1999 11 915 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansera avtalsförsäkringarna på det statliga området förändrades ( se bilaga 1, avsnitt 4). Mot bakgrund av Statskontorets utvärdering och utformningen av de nya utbildningsprogrammen avser regeringen att senare ta ställning till anslagsnivån för och till hur verksamheten bör organiseras . I avvaktan på Statskontorets utvärdering av verksamheten föreslås därför nivån på anslaget till för och 9 089 2001. 5 Universitet och högskolor 5.1 Högre utbildning och forskning 5.1.1 En högskola för 2000-talet Högskolepolitiken är en del av en helhet, en strategi för ett demokratiskt kunskapssamhälle, där kunskap, forskning och kultur utvecklar och förnyar samhället och ger enskilda människor större frihet. Det är bredden i färdighet, kunskap och bildning som skapar en demokratisk och ekonomiskt effektiv kunskapsnation. Högre utbildning och forskning ger förutsättningar för förnyelse och är av största vikt för den internationella konkurrenskraften. Forskningen är såväl nyskapande som en förutsättning för kvaliteten i utbildningen. är och skall förbli en ledande vetenskapsnation. Högskolan har i kunskapssamhället uppgiften att utveckla, sprida och odla ett vetenskapligt förhållningssätt. Det moderna samhället kräver förmåga hos såväl individer som institutioner att i takt med utvecklingen ständigt ompröva positioner och till synes givna föreställningar. I högskolans åtagande ingår uppgiften att följa den tradition av kritiskt tänkande som utvecklats inom respektive vetenskaplig disciplin eller läroämne. Högskolan skall samverka med det omgivande samhället vilket bl.a. innebär att högskolan skall medverka till och stärka samhällets rationalitet. Högskolan skall inåt och utåt värna om ett humanistiskt bildningsideal där helhetssyn och allsidighet främjas. En insikt om vetenskapens begränsningar, dess förhållande till demokratiska processer och etiska värderingar måste upprätthållas. Det demokratiska medvetandet i samhället måste stärkas. Det är en central uppgift för samhällets organ att befästa och utvidga demokratin i alla sammanhang och på alla nivåer i samhället. Högskolan har en mycket viktig roll i detta sammanhang. Pedagogisk förnyelse En stor del av högskolans undervisning och examination sker fortfarande i alltför traditionella former. Även om det pågår ett omfattande utvecklingsarbete i högskolan går det pedagogiska förnyelsearbetet på många håll för långsamt. Det måste ges högre prioritet. Lärarna måste finna former för att uppmuntra kritisk analys, kreativitet och en självständig kunskapsinhämtning. Examinationsformerna måste förnyas. Det bör inom högskolan utvecklas en kultur, som sätter lärandet i högsätet, som prioriterar undervisning och som söker nya vägar och gör allvar av ambitionen att utveckla studenternas kritiska förhållningssätt. Bedömningen av högskolans kvalitet bör i större utsträckning beakta lärandet och undervisningen. Jämställdhet Jämställdhet är en förutsättning för kvalitet i undervisning och forskning. Genom ökad jämställdhet blir verksamheten mångsidigare och intressantare, engagerar studenterna i ökad utsträckning, ger unga kvinnor förebilder och synliggör kvinnor i såväl akademin som i samhället. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder och avsatt avsevärda resurser för att komma till rätta med den bristande jämställdheten inom den högre utbildningen och forskningen. Resurser har anvisats för 32 professurer och 73 forskarassistenttjänster för underrepresenterat kön. Vidare har resurser motsvarande 120 doktorandtjänster, 40 postdoktorala stipendier och 10 gästprofessurer för kvinnor fördelats. Genusforskningen har visat att kvinnors intressen förbises om inte kvinnor själva är närvarande. Forskning med genusperspektiv är på så sätt nära kopplad till jämställdheten inom såväl högskolan som samhället i stort. Regeringen har anvisat resurser för sammanlagt 18 tjänster med inriktning mot genusforskning, inrättat Nationella sekretariatet för genusforskning samt anvisat medel för ett nytt tvärvetenskapligt forskningstema vid med inriktning mot genusforskning. Ansvaret för att uppnå en jämn könsfördelning på alla nivåer inom lärarkåren ligger på universiteten och högskolorna. Regeringen har satt upp mål för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer för samtliga universitet, för högskolorna i , och samt för . Universitet och högskolor har vidare fått i uppdrag att själva sätta upp mål för rekryteringen till övriga kategorier anställda. Det ingår i tillsynsuppgift att följa upp och utvärdera lärosätenas arbete med att nå målen. Regeringens målsättning är att dessa åtgärder sammantaget kommer att resultera i att andelen kvinnor i professorskåren totalt sett skall uppgå till . Ökat studentinflytande Studenten skall stå i centrum för högskolans verksamhet och bör ha ett stort inflytande över såväl den akademiska som den sociala miljön. Studenternas engagemang i och inflytande över högskolans verksamhet är av stor betydelse för kvaliteten i utbildningen. universitets- och högskolereform syftade bl.a. till att öka studentinflytandet. Utredningen om uppföljning av reformen konstaterar dock i slutbetänkandet Reform och förändring (SOU 1996:21) att det formella studentinflytandet har minskat. Detta är en följd av att antalet beslutande organ som regleras i högskoleförordningen i vilka studenterna är tillförsäkrade inflytande har minskat, som antalet beredande organ där studenterna inte alltid är med har ökat. Utbildningsministern tillsatte en arbetsgrupp med uppdrag att följa upp och utvärdera studenternas inflytande på alla nivåer i högskolan samt att föreslå åtgärder till förbättringar. En rapport lämnades . Arbetsgruppen föreslår ett stort antal åtgärder som riksdag och regering, universitet och högskolor samt studenternas organisationer bör vidta för att öka studenternas inflytande över sin utbildning och över högskolans och sina egna organisationers verksamhet. Utredningen är föremål för remissbehandling. Fortsatt utbyggnad finns mer än 300 000 studenter vid landets universitet och högskolor. kommer att ha tre nya universitet, , och och troligen ett till, . Tre nya högskolor har tidigare inrättats , och Högskolan på . Beslutet att inrätta nya universitet liksom inrättandet av nya högskolor är ett led i en samlad högskolepolitik som omfattar hela landet. Politiken innebär en kraftig utbyggnad av högskolan 68 000 nya permanenta platser till och med , med tyngdpunkt på naturvetenskap och teknik. Den gör det möjligt för yngre och äldre, som annars aldrig skulle ha fått tillfälle, att skaffa sig en högskoleutbildning. kommer att ge nya möjligheter för fler än hundratusen människor att skaffa sig gymnasieutbildning och därmed behörighet för högskolestudier. En stor satsning på kvalificerad yrkesutbildning skapar nya intressanta alternativ för dem som vill ha mer praktisk utbildning. Forskning och forskarutbildning Samtliga högskolor har tilldelats fasta och ökade forskningsresurser. Forskning och högre utbildning hör samman och det gäller hela högskolan i hela landet. En utbyggnad av forskningsresurserna vid samtliga högskolor skapar förutsättningar för att långsiktigt säkerställa kvalitet och lärarrekrytering. Därmed kan högskolorna fortsätta att bygga upp en egen kompetens så att undervisningen kan bedrivas av lärare som också själva forskar. Forskarutbildningen har reformerats så att alla som antas som doktorander, också i humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen, i fortsättningen skall ges möjlighet att fullborda sin utbildning i rimlig tid och därmed antalet utexaminerade doktorer öka. En permanent förstärkning på tillfördes studiefinansieringen inom forskarutbildningen vilket tillsammans med bl.a. bidrag från forskningsstiftelserna och Stiftelsen beräknas kunna ge möjlighet för ytterligare ca 1 500 personer att genomgå en forskarutbildning. Ny inriktning och organisation en ändring av högskolelagen har ett starkt krav ställts på högskolan att i större utsträckning än tidigare samverka med det omgivande samhället. Syftet härmed är bl.a. att utbildningarna bättre skall tillgodose samhällets och arbetsmarknadens behov. Vidare skall högskolan i ökad utsträckning sprida sina forskningsresultat till omvärlden. En ökad självständighet har beslutats för högskolorna så att de själva kan bestämma över sin organisation. Vidare har styrelserna vid universitet och högskolor fått en ordförande utifrån, vilket stärker högskolans ställning i samhället. IT och distansutbildning Alla kan inte resa till en högskoleort för att studera. För dem är distansutbildning en möjlighet. studerar var tionde högskolestudent på distans och utvecklingen pekar på att intresset för distansutbildning fortsätter att växa. Rätt utnyttjad kan den nya tekniken med sina möjligheter till interaktivt lärande och kunskapssökande innebära en omvälvning både av högskolornas undervisning och dess räckvidd. Högskolan har en nyckelroll när det gäller att stödja användningen av den nya informationstekniken i samhället. En nationell IT-satsning pågår inom högskoleområdet och biblioteksväsendet. Regeringen tillsatte för att föreslå en strategi som långsiktigt skulle främja utvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som den moderna informationstekniken erbjuder. Kommittén har bedrivit försöksverksamhet med ett hundratal projekt inom distansutbildning. Regeringen har vidare föreslagit att ett nytt centrum för att stimulera distansutbildning skall inrättas i . För ändamålet har beräknats. Regeringen har vidare föreslagit att minst 1 500 av de tillkommande platserna skall avsättas till distansutbildning och decentraliserad utbildning. En organisationskommitté förbereder f.n. etableringen. Dessutom sker en utbyggnad av vetenskapliga bibliotek och nya informationssystem, bl.a. av universitetsdatanätet Sunet, som är ett höghastighetssystem för datainformation som öppnats även för folkbibliotek samt statliga och statsunderstödda museer. Sammanfattning Allt detta är en politik som tillsammans med förändrar , ger kraft och innehåll åt begreppet kunskapssamhälle, skapar nya möjligheter för individer, företag och regioner. Den svenska högskolan utvecklas till en modern och kvalitetsmedveten högskola av högsta internationella klass. Men det finns fortfarande hinder som behöver undanröjas. Trots utbyggnaden av högskolan finns det fortfarande behöriga sökande som inte kan erbjudas en plats. Den sociala snedrekryteringen till högskolan måste undanröjas. Målet är en högskola öppen för alla behöriga sökanden. Utbyggnaden av högskolan måste fortsätta. 5.1.2 Allmänt om högre utbildning och forskning 5.1.2.1 Universitet och högskolor bedrivs högre utbildning samt forskning och forskarutbildning vid tio universitet och 26 högskolor för vilka staten är huvudman. Universiteten är , , , , och , , Kungl. Tekniska högskolan och samt , som sorterar under . Till högskolorna räknas de sju konstnärliga högskolorna i samt och i . Senast tillkomna som självständiga högskolor är () samt Högskolan på och (). Enligt regeringsbeslut får högskolorna i , och benämningen universitet . Vidare finns det åtta landstingskommunala vårdhögskolor efter det att utbildningen vid tio sådana under innevarande år genom avtal inordnats i statliga universitet eller högskolor. Till detta kommer enskilda utbildningsanordnare, bl.a. , Stiftelsen samt i . Ytterligare tio enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda olika examina på grundutbildningsnivå. De mindre och medelstora högskolorna tillkom genom högskolereformen 1977. efter reformen skedde inte några större volymmässiga förändringar. Det är därefter som volymökningen har skett. Från att ha haft av högskolenybörjarna hade de mindre och medelstora högskolorna av högskolenybörjarna /97. Ökningen av antalet högskolenybörjare vid dessa högskolor var nästan 15 000 under den första 20- årsperioden medan motsvarande ökning vid universiteten endast var ca 6 000. Utvecklingen av de mindre och medelstora högskolorna har beskrivits i (1998:2 R). Vårdhögskolorna visar en annorlunda utveckling än de mindre och medelstora högskolorna. Antalet nybörjare vid vårdhögskolorna har rört sig omkring 10 000 mellan 1982/83 och 1994/95. Antalet nybörjare på program inom vårdområdet har minskat från 6 500 /94 till 5 800 /97. samman med att förlängningen av bl.a. sjuksköterskeutbildningen i enlighet med regeringens förslag i proposition 1992/93:169 finansierades inom befintliga resurser. Den inordning av vårdhögskoleutbildningen i de statliga högskolorna som påbörjades /96 kommer enligt regeringens bedömning att avslutas . Denna fråga liksom frågan om utbildningsbehovet behandlas i det följande (avsnitt 5.3.3). I tabell 5.1 Fakta 1997 redovisas några grunddata om högskoleutbildningens omfattning. Av tabellen kan bland annat utläsas att andelen kvinnor har ökat genomgående inom såväl grundutbildning som forskarutbildning. är dock andelen kvinnor betydligt lägre på de högre nivåerna än på de lägre. Tabell 5.1 Fakta 1997 1997 FÖR- ÄND- RING