prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Av utvärderingen framgår även att åtgärden sällan leder till reguljära arbeten. En positiv effekt av OTA är enligt Statskontoret att insatserna bidrar till att bryta passivitet och förbättra långtidsarbetslösas livssituation. Statskontoret gör bedömningen att en avveckling av åtgärden i dess nuvarande form bör övervägas. Regeringen har därför under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslagit att åtgärden skall fasas ut under kommande budgetår och att utgifterna skall beräknas under under anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning belastas med statlig ålders pensionsavgift (se bilaga 3, vol. Tabell 4.2 Redovisning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Bidrag till arbetslöshets- ersättning Ålderspensions avgift 1999 32 796 30 865 1 931 2000 25 607 24 100 1 507 2001 23 145 21 783 1 362 Regeringens överväganden Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen Försöksverksamheten med en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen får pågå längst till och med . Regeringen föreslår att försöksverksamheten får förlängas till att gälla till och med . Möjligheten att få förlängning av försöksverksamheten avser projekt som pågår . Behovet av förlängning skall prövas av AMS. Regeringen föreslår att försöksverksamheten under får omfatta högst . Förslaget föranleder en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring med innebörd att verksamheten med aktivare användning av arbetslöshetsersättningen får gälla till och med . Förslaget påverkar inte utgifterna under anslaget. Ändrad åldersgräns för grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen beslutade i samband med behandlingen av propositionen En effektivare arbetsmarknadspolitik m.m. (prop.1994/95:218, bet. 1994/95:AU15, rskr. 1994/95:398) att kommunerna skulle ges möjlighet att genom överenskommelse med staten ta ett samlat ansvar för arbetslösa ungdomar fram till och med det år de fyller . En följd av detta beslut är att den tidigaste tidpunkten för att få grundbelopp i arbetslöshetsförsäkringen är det år en person fyller . beslutade på tilläggsbudget (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) för att åldersgränsen skulle ändras för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder från det år personen fyller till den dag personen fyller . Som en konsekvens av denna ändring bör tidpunkten för när grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen kan lämnas sättas till tidigast från och med den dag personen fyller . Förslaget föranleder en ändring i 6 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Ändringen bör gälla . Förslaget påverkar inte utgifterna under anslaget. Sammanfattande medelsberäkning Vid medelsberäkningen för har regeringen tagit hänsyn till beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318) samt antaganden om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . beräknar regeringen utgifterna under anslaget till och för beräknas utgifterna till . A2 Bidrag till lönegarantiersättning Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 Förslag 993 000 2000 Beräknat 877 000 2001 Beräknat 918 000 Från anslaget finansieras utbetalning av ersättningar till arbetstagare för lönefordringar vid konkurs i enlighet med lönegarantilagen (1992:497). Vidare finansieras amorteringar till för den skuld som kvarstår från lönegarantifonden. Den kvarstående skulden uppgick per till och till . Vidare betalas från anslaget ersättningar till länsstyrelserna för deras arbete med utbetalning av lönegarantimedel. Kostnaderna för lönegarantiersättning finansieras t.o.m. genom en särskild lönegarantiavgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Fr.o.m. slopas den särskilda lönegarantiavgiften. I stället har arbetsmarknadsavgiften inom socialavgifterna höjts i motsvarande mån (prop. 1997/98:151, del 2, avsnitt 32). Medel som återvinns ur konkurser inbetalas till statens inkomsttitel Återbetalning av lönegarantimedel. Så länge skulden från lönegarantifonden kvarstår styrs utgifterna på området av avgiftsinkomsterna. Utgifterna vad gäller lönegarantiersättningar styrs av antalet konkurser, av hur många arbetstagare som omfattas av konkurserna samt av de bestämmelser som styr rätten till ersättning. Regeringens överväganden Resultatinformation Utbetalningarna av ersättningar under uppgick till . Antalet berörda konkursföretag var 10 878 och antalet berörda arbetstagare 56 013. Det innebär en minskning med nästan jämfört med då betalades ut som lönegarantiersättningar, trots att antalet berörda företag och arbetstagare ökat mellan åren. omfattades 7 802 företag och 41 264 arbetstagare av lönegarantin. har utbetalats enligt reglerna om lönegaranti. Antalet berörda företag uppgick till 4 181 och antalet berörda arbetstagare till 21 850. För beräknas utgifterna under anslaget uppgå till , varav för lönegarantiersättningar. Övriga utgifter avser amorteringar av skulden hos och administrativa kostnader. inbetalades , som utgjorde återvunna medel från konkurser. Slutsatser Som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) kommer regeringen att besluta om en avveckling av den återstående skulden för lönegarantifonden i vid utgången av . Kostnader för räntor och amorteringar på skulden lyfts av anslaget för lönegarantiersättningar, som från och med endast belastas med utgifter för lönegarantiersättningar samt vissa administrationskostnader. Med detta kommer prognosmetodiken vad gäller lönegarantiersättningar att behöva utvecklas. Ett sådant arbete pågår i . Statskontoret har genomfört en förstudie av statliga resursinsatser för kontroll av transfereringar i syfte att belysa hur stora resurser som avsätts för att kontrollera de statliga transfereringarna. I rapporten påtalar Statskontoret beträffande lönegarantin att ett problem med handläggningen av garantin är, att inte någon myndighet har till uppgift att samordna hela proceduren kring rätten till ersättning, statistikfrågor etc. Regeringen avser att ta initiativ till att en översyn görs av hur organisationen av lönegarantisystemet kan förbättras. (Ju 1996:02) skall enligt sina direktiv (dir. 1995:163) överväga bland annat hur reglerna om löneförmånsrätt och lönegaranti bör ändras så att arbetstagarnas skydd skall bli så heltäckande som möjligt, utan att statens kostnader ökar. Kommittén har i tilläggsdirektiv (dir. 1997:82) även fått i uppdrag att utreda hur den minskning av statens kostnader för lönegarantin på , som beslutat om, kan genomföras. Anslaget för har med anledning av detta minskats med en halvårseffekt av besparingen, det vill säga med . För föreslår regeringen för anslaget till bidrag till lönegarantiersättning. Regeringen beräknar anslaget till för och för . 1 Förslag till riksdagsbeslut 23 2 Lagförslag 25 2.1 Förslag till lag (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter 25 2.2 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa 26 3 Arbetsmarknad och arbetsliv 27 3.1 Omfattning 27 3.2 Utgiftsutvecklingen 27 3.2.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 29 3.2.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 33 3.2.3 Effekter av statliga insatser 34 3.2.4 Regeringens slutsatser 34 3.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet 35 4 Arbetsmarknad 37 4.1 Omfattning 37 4.2 Utgiftsutvecklingen 37 4.3 Resultatbedömning och slutsatser 39 4.4 Anslag 50 A 1 förvaltningskostnader 50 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 53 A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 68 A 4 Europeiska socialfonden m.m. 72 A5 75 A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring 76 5 Arbetsliv 79 5.1 Omfattning 79 5.2 Utgiftsutvecklingen 79 5.3 Resultatbedömning 80 5.4 Revisionens iakttagelser 83 B8 Arbetsdomstolen 98 för arbetstagares uppfinningar 100 B12 Internationella avgifter 102 B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning 103 6 Jämställdhet mellan kvinnor och män 105 6.1 Omfattning 105 6.2 Utgiftsutvecklingen 105 6.3 Resultatbedömning 106 6.4 Anslag 108 C 1 108 C 2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 109 C 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 110 7 Staten som arbetsgivare 111 7.1 Omfattning och ändamål 111 7.1.1 Resultatbedömning 112 7.1.2 Revisionens iakttagelser 112 7.2 Anslag 112 D1 Stabsuppgifter vid 112 D2 Statliga tjänstepensioner m.m. 113 7.3 113 BILAGA 1 117 BILAGA 2 125 5 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, 2. antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa, 3. godkänner att av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (ramanslaget A1 förvaltningskostnader), 4. godkänner att högst av medlen under ramanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och under , 5. godkänner förslaget om utökat personskadeskydd för deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder där utbildningsbidrag lämnas (ramanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 6. godkänner att flyttningsbidrag till de övriga nordiska länderna för dem som är eller riskerar att bli arbetslösa införs i enlighet med vad regeringen anför(anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 7. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , 8. godkänner höjning av bidrag till arbetsbiträde för egenföretagare med stora kommunikationssvårigheter (ramanslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade), 9. bemyndigar regeringen att under , i fråga om ramanslaget A4 Europeiska socialfonden m.m., besluta om åtaganden som exklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 1 , 10. bemyndigar regeringen att under , i fråga om ramanslaget B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m., besluta om för åtaganden, som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter , som uppgår till högst , 11. bemyndigar regeringen att under , i fråga om ramanslaget B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet, besluta om åtaganden, som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter , som uppgår till högst , 12. bemyndigar regeringen att träffa överenskommelse med och om verksamheten vid Stiftelsen (anslaget B11 Bidrag till Stiftelsen ), 13. för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 förvaltningskostnader ramanslag 4 189 814 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ramanslag 21 961 114 A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade ramanslag 6 655 092 A4 Europeiska socialfonden m.m. ramanslag 1 840 484 A5 ramanslag 13 525 A6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring ramanslag 61 183 B1 ramanslag 376 133 ramanslag 145 733 B3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. ramanslag 295 780 B4 ramanslag 26 463 B5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet ramanslag 216 831 B6 Bidrag till ramanslag 4 262 419 ramanslag 6 513 B8 Arbetsdomstolen ramanslag 16 061 B9 Statens förlikningsmannaexpedition ramanslag 2 402 för arbetstagares uppfinningar ramanslag 56 B11 Bidrag till Stiftelsen obetecknat anslag 3 229 B12 Internationella avgifter ramanslag 24 195 B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning ramanslag 1 000 C1 ramanslag 16 235 C2 Särskilda jämställdhetsåtgärder ramanslag 13 706 C3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet obetecknat anslag 3 432 D1 Stabsuppgifter vid ramanslag 3 000 D2 Statliga tjänstepensioner m.m. ramanslag 8 140 000 Summa 6 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 6.1 Förslag till lag (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som av länsarbetsnämnden anvisats en arbetsmarknadspolitisk aktivitet enligt förordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, dock inte start av näringsverksamhet, skall inte anses som arbetstagare när han eller hon deltar i verksamheten. När sådan verksamhet bedrivs på en arbetsplats, skall deltagaren dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av följande regler i arbetsmiljölagen (1977:1160). 2 kap. 1 9 §§ om arbetsmiljöns beskaffenhet, 3 kap. 1 4 och 7 14 §§ om allmänna skyldigheter, 4 kap. 1 4 och 8 10 §§ om bemyndiganden, 7 kap. om tillsyn, 8 kap. om påföljder, och 9 kap. om överklagande. Vad som i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare skall gälla den som har upplåtit en arbetsplats för arbetsmarknadspolitisk aktivitet. 2 § Regeringen får föreskriva att anordnare som tillhandahåller arbetsmarknadspolitisk aktivitet i vissa fall skall betala finansieringsbidrag. Denna lag träder i kraft , då lagen (1995:705) om arbetsplatsintroduktion och lagen (1997:1266) om arbetslivsutveckling skall upphöra att gälla. De upphävda lagarna gäller dock fortfarande i fråga om de personer som har anvisats till verksamhet enligt förordningen (1995:711) om arbetsplatsintroduktion och förordningen (1997:1277) om arbetslivsutveckling. 6.2 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa Härigenom föreskrivs att lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till utgången av 7 Arbetsmarknad och arbetsliv 7.1 Omfattning Utgiftsområdet Arbetsmarknad och arbetsliv omfattar utgifter för (), , , , m.fl. myndigheters förvaltning. Vidare omfattas utgiftsområdet av utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, särskilda åtgärder för arbetshandikappade, europeiska socialfonden m.m. Samhall AB:s verksamhet, jämställdhetspolitiska frågor och statliga arbetsgivarfrågor. Inom området finns också avgiftsfinansierad verksamhet, bl.a. inom AMV rörande yrkesinriktad rehabilitering. 7.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 19972 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 19982 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 50 005 48 248 47 826 48 274 48 881 47 407 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Utfall 1997 och utgiftsprognos inkluderar äldreanslag. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall har konjunkturen vuxit sig allt starkare i . Detta har resulterat i en ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det förbättrade arbetsmarknadsläget har inneburit en minskad arbetslöshet för samtliga grupper. En viktig förklaring till den minskade arbetslösheten är också regeringens omfattade utbildningssatsning, . Många av de som deltar i har varit borta från den reguljära arbetsmarknaden och har därmed varit eller riskerat att bli långtidsarbetslösa. Arbetsmarknadspolitiken har utsatts för stora påfrestningar till följd av den höga arbetslösheten och den låga efterfrågan på arbetskraft. Trots stora insatser från arbetsförmedlingar och har många personer varit utan arbete . Insatserna har emellertid bidragit till den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden som vi nu ser. Antalet personer som är långtidsarbetslösa har kontinuerligt minskat , i takt med att efterfrågan på arbetskraft har ökat. Även antalet långtidsinskrivna följer samma utveckling. Detta är en utveckling som skiljer sig från den vi har sett i många andra europeiska länder, där långtidsarbetslösheten i stor utsträckning har tenderat att bita sig fast. Förändringar De senaste årens utveckling på arbetsmarknaden har varit turbulent i många avseenden. Den snabba tekniska utvecklingen samt en ökad internationalisering är exempel på faktorer som påverkat villkoren för dagens och morgondagens arbetsmarknad. har den långa och djupa lågkonjunkturen inneburit ett ökat tryck på omställning inom svenskt näringsliv, men också inom offentlig sektor. I arbetslivet ställs allt större krav på arbetsorganisationer med hög anpassningsförmåga, men också på arbetskraftens förmåga till omställning. De anställda skall inte bara ha en bred kompetens utan också snabbt kunna lära sig nya arbetsuppgifter och ny teknik. I denna föränderliga värld spelar arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken en viktig roll. Det är därför nödvändigt att arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken anpassas kontinuerligt till utvecklingen. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i ambitionen att finna nya lösningar för att förändra arbetsmarknadspolitiken samt den omläggning av arbetsmarknadspolitiken mot en mer tillväxt- främjande inriktning som påbörjades och som har fortsatt . deltar aktivt i EU:s gemensamma arbete för att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Inom ramen för detta arbete har gemensamma sysselsättningsriktlinjer tagits fram och en nationell handlingsplan för sysselsättningspolitiken i respektive medlemsstat utformats. Handlingsplanen visar vilken strategi har valt för att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Mål Regeringens övergripande mål är att halvera den öppna arbetslösheten . Därefter är målet full sysselsättning. I takt med att arbetslösheten sjunker föreslår regeringen att det gamla arbetslöshetsmålet kompletteras med ett nytt mål för sysselsättningen. Andelen sysselsatta av befolkningen skall öka från år . Arbetsmarknads-, arbetslivs- och jämställdhetspolitiken spelar en viktig roll i den ekonomiska politiken och därmed för möjligheten att nå regeringens övergripande mål. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst att öka anpassningsförmågan på arbetsmarknaden. Det skall ske genom ett effektivt platsförmedlingsarbete som tillsammans med främst kompetenshöjande insatser och övriga åtgärder leder till en hög rörlighet på arbetsmarknaden. Det bidrar till att sysselsättningen kan öka och arbetslösheten minska utan att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar på arbetsmarknaden. Arbetslivspolitiken skall verka för en god arbetsmiljö och ett utvecklande arbetsliv som är ett viktigt bidrag för skapande av nya jobb och för att inte människor skall förslitas, skadas och slås ut från arbetslivet. En central del i arbetslivet och dess utveckling och därmed för samhällets utveckling är jämställdhet mellan kvinnor och män. Målen inom utgiftsområdet Arbetsmarknad och arbetsliv kan sammanfattas i att: - hålla vakanstiderna nere för lediga platser, - minska långtidsarbetslösheten, - motverka långa tider utan reguljärt arbete, - skapa ett säkert och utvecklande arbetsliv, - uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbets- och samhällsliv. Prioriteringar I takt med att konjunkturen växer sig allt starkare är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken blir än mer tillväxtinriktad. De lediga platserna måste tillsättas snabbt och effektivt och rörligheten på arbetsmarknaden måste stimuleras för att främja den starka tillväxtfas som vi nu befinner oss i, utan att inflationsdrivande flaskhalsar och bristsituationer uppstår. Den omställning av arbetsmarknadspolitiken som påbörjades och genomförs i syfte att höja effektiviteten, måste fortsätta även . Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen måste prioriteras i ökad utsträckning. Arbetet med att motverka långa tider utan reguljärt arbete samt att förhindra att individer med en svag ställning på arbetsmarknaden, däribland många invandrare och funktionshindrade, slås ut från arbetsmarknaden måste prioriteras. Arbetet med att bryta den starkt könsuppdelade arbetsmarknaden måste även fortsättningsvis prioriteras. Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken är viktiga instrument för att förbättra jämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet och därmed samhällslivet i övrigt. Regeringen anser det vara angeläget att de som arbetar deltid ofrivilligt skall få möjlighet att arbeta den tid de önskar. Detta gäller inte minst inom vård- och omsorgssektorn. Regeringen anser vidare att det är viktigt att de personer som deltar i arbetslivet får tillgång till kompetensutveckling. Det gäller också äldre. har som ordförandeland i EU, i arbetet med sysselsättningsriktlinjer, valt att särskilt lyfta fram jämställdhetspolitiken. Det är en prioritering som ligger väl i linje med den svenska politiken. Vid det Europeiska rådets möte i aviserades att kommer att anordna en konferens om jämställdhet . Konferensen anordnas i samarbete med och kommer t.ex. att behandla frågor som lika lön för likvärdigt arbete och hur kvinnors förvärvsfrekvens påverkas av individbaserade skatte- och bidragssystem. Vidare har tillsammans med och föreslagit konkreta och praktiska förstärkningar av skrivningarna om jämställdhet i EU:s sysselsättningsriktlinjer. 7.2.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Av följande tabell framgår några av de antaganden som har gjorts för arbetsmarknaden fram till och med . 1996 1997 1998 1999 2000 BNP, fasta priser 1,3 1,8 3,0 3,0 3,2 Produktivitet 1,3 2,9 2,0 1,9 1,4 Antal arbetade timmar 0,1 -1,1 1,1 1,2 1,5 Medelarbetstid 0,7 -0,1 -0,2 -0,3 -0,2 Antal sysselsatta -0,6 -1,0 1,3 1,5 1,8 Arbetskraft -0,2 -1,1 -0,2 0,5 0,4 Öppen arbetslöshet, nivå 8,1 8,0 6,6 5,7 4,4 Personer i konjunkturberoende åtgärder, nivå 4,5 4,3 3,9 3,9 3,5 Källor: , och . Sysselsättning Arbetsmarknadsutvecklingen har under 1990- talet varit dramatisk. Förändringarna har påverkat kvinnor och män på olika vis. Den svenska arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad, dvs. kvinnor och män har oftast olika utbildning, arbetsvillkor och positioner i arbetslivet. Under de inledande åren av detta decennium minskade sysselsättningen mest för männen då konjunkturnedgången främst drabbade mansdominerande sektorer som industrin och byggsektorn. har sysselsättningen minskat främst inom den offentliga sektorn, vilket närmast förklaras av stora besparingskrav inom denna sektor. Detta gör att kvinnorna i större utsträckning än männen har berörts av sysselsättningsnedgången . /98 har emellertid den totala sysselsättningen åter ökat - en ökning med ca 60 000 personer. Uppgången är jämnt fördelad mellan privat och offentlig sektor och även jämnt fördelad mellan män och kvinnor. Även antalet personer som deltar i arbetskraften har ökat . Detta är en naturlig följd av att efterfrågan på arbetskraft ökar. Diagram 3.1 Antal sysselsatta män och kvinnor, 1000-tals personer Under inledningen av utgjorde antalet tillfälliga anställningar drygt 400 000, vilket motsvarade av samtliga anställda. har de tidsbegränsade anställningarna ökat stadigt. Ökningen har fortsatt . eller ca 520 000 personer av de anställda har en tidsbegränsad anställning. Det tycks således finnas en trendmässig utveckling mot att allt fler får en lösare förankring på arbetsmarknaden. De flesta anställningar inleds med en provanställning och övergår sedan i många fall till en tillsvidare anställning. Att de tidsbegränsade anställningar- na ökar under inledningen av en konjunkturuppgång är dock normalt. Det är framförallt ungdomar som har tidsbegränsade anställningar och för dessa är det ett sätt att komma in och få en fast förankring på arbetsmarknaden. Även om antalet tidsbegränsade anställningar har ökat mer för män än för kvinnor under 1990- talet som helhet, är det alltjämt fler kvinnor än män som innehar någon form av tidsbegränsade anställningsavtal. För kvinnor innebär detta en ökning från till medan andelen anställda män med tidsbegränsade kontrakt har ökat från till . Tabell 3.2 Antalet sysselsatta fördelat efter näringsgren, 1000-tals personer 1995 1996 1997 1998:1 Jordbruk m.m. 124 115 109 102 Tillverkningsindustri m.m. 802 809 800 797 Byggnadsindustri 230 225 218 213 Privata tjänster 1 542 1 548 1 567 1 578 Kommunala myndigheter 1 094 1 071 1 Statliga myndigheter 192 192 189 188 Totalt 3 988 3 963 3 921 3 923 Källa: SCB.