prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har fastställt antalet inkomstgarantier till 157. Av dessa tillföll kvinnor. Bestämmelserna om biblioteksersättning finns i förordningen (1962:652) om författar- fond. Mellan regeringen och de upphovs- mannaorganisationer som berörs av bibliotekser- sättningen ingicks en överenskommelse om förhandlingar angående det belopp (s.k. grundbelopp) som skall utgå för varje hemlån från bibliotek av litterärt verk i original. Enligt överenskommelsen har rege- ringen att, som ett led i beredningen av sitt förslag till statsbudgeten, förhandla med orga- nisationerna om storleken på nämnda grund- belopp. Styrelsen för har till uppgift att besluta om ersättning till författare m.fl. för utlåningen av deras verk genom bibliotek. Vidare har styrelsen att besluta om statliga bidrag till författare, översättare, kul- turjournalister och dramatiker samt tillsammans med avge förslag till inne- havare av inkomstgaranti för konstnärer. har ett anslags- sparande motsvarande av de medel som nämnden disponerar under anslaget. Orsaken är att flera av nämndens bidrag måste rekvireras av mottagaren innan de betalas ut. I vissa fall kan förflyta mellan beslut och utbetalning. Anslaget bedöms dock till sin helhet vara taget i anspråk . Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet ansökningar till olika ersättningar och bidrag inom området har sammantaget ökat . Ansökningarna från scen- och filmkonstnärer har dock minskat. Svängningarna i antalet ansökningar är svårtolkade. Av betydelse kan vara att man inom genomfört vissa förändringar vad avser ansökningsperioder för olika typer av bidrag. Antalet fördelade projektbidrag har minskat i förhållande till föregående år. Minskningen har varit störst inom bild- och formområdet där 121 bidrag fördelades /96 (80 på års- basis) jämfört med 27 . Orsaken till minskningen är dels att det genomsnittliga bidragsbeloppet ökat per beviljad ansökan, från per beviljat projektbidrag /96 till , men också med anledning av att Bildkonstnärs- fonden inrättat en ny stödform, benämnd mål- inriktade arbetsstipendier, som nära ansluter till de ordinarie projektbidragen. Totalt fördelades 117 stycken. Antalet fördelade arbetsstipendier har överlag ökat och utgör stommen i nämndens bidragsgiv- ning. Omkring 800 arbetsstipendier fördelades jämfört med 766 under /96 omräknat på årsbasis. har tonsättarna prioriterats. Tonsättarnas andel av den totala bidragsgivningen har ökat från . har även utvecklat andra bidragsformer. Bidrag kan utgå till samar- betsprojekt mellan upphovsmän och frilansande ensembler med syfte att främja tillkomsten av nya verk. Projektbidragen söktes av och gavs till upphovsmännen och utövarna gemensamt och innefattade inte endast upphovsmannens arbete med komponerandet utan också ersättning till medverkande musiker för repetitionstid, resor m.m. Projektmedlen fördelades som målin- riktade arbetsstipendier knutna till genomför- andet av det aktuella projektet. Denna form av projektbidrag möttes av ett mycket stort gensvar. Antalet ansökningar översteg 180. Av resursskäl kunde dock endast 5 projekt beviljas stöd. Stöd till internationellt utbyte har ökat ytter- ligare i jämförelse . Antalet fördelade internationellt inriktade bidrag via var 328 stycken jämfört med 308 på årsbasis /96 och 290 /95. Den individuella visningsersättningen förde- lades av BUS . Totalt ansökte 2 728 personer om ersättning. Av dem erhöll 1 840 personer ersättning, varav 500 fick . Knappt 60 per- soner fick 19 . Fler kvinnor () än män har sökt IV-ersättning medan fler män () än kvinnor erhöll ersättning. Förkla- ringen ligger troligen i att systemet gynnar konstnärer med lång yrkesverksamhet. Det är fler män i yrket bland äldre konstnärer, ett mönster som håller på att bytas i motsatsen. Av de sökande som var födda eller senare var närmare dubbelt så många kvinnor som män. Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen för . Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara vilket är en höjning med jämfört med nivån för . Medelsberäkningen för utgår från den senaste slutligt fastställda biblioteksstatistiken, vilket är statistiken för . Den totala kostnaden 1999 upp- går till , vilket innebär en minskning av anslaget med i jämförelse med föregående år. Orsaken därtill är en minskad utlåningsvolym. Överenskommelsen omfattar även . Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara . fördelade styrelsen för av tillgängliga medel i form av individuella, statistiskt beräknade ersättningar, s.k. författarpenningar och översättarpenningar. erhöll 4 654 upphovsmän ersättning jämfört med 4 842 föregående år. Av dessa erhöll 3 044 personer enbart författarpenning, 728 enbart översättarpenning och 882 personer sam- ordnad författar- och översättarpenning. Vilka som är ersättningsberättigade grundar sig på statistik från . Resterande del kallas fondens fria del och kan betraktas som en solidaritetsfond. Den fria delen används till pensioner, stipendier och andra bidrag till enskilda upphovsmän samt till bidrag till upphovsmannaorganisationerna. utgick sammanlagt 807 stipendier av skilda slag (garanterade författarpenningar, stipendier och bidrag). Motsvarande siffra för det förlängda /96 var 1207. fördelades sammanlagt 153 pensioner (föregående budgetår 152) varav 32 utgick i form av efterlevandepen- sioner. När det gäller fördelningen av fondens fria del har styrelsen för hemställt om vissa ändringar i förordningen (1962:652) om som innebär att nuvarande behovsprövade livstidspensioner till efterlevande (efterlevandepension) upphör fr.o.m. och ersätts med ett särskilt periodiskt understöd till efterlevande. Förslaget avser inte redan beslutade efterlevandepensioner. Regeringen kommer att ta ställning till förslaget i samband med att den offentliga efterlevnads- pensionen anpassas till det reformerade pen- sionssystemet. Fonden har även att fördela stipendier och bidrag till dramatiker m.fl. förde- lades sammanlagt 61 stipendier och bidrag. Under det förlängda /96 för- delades 86 stipendier och bidrag till dessa grupper. När det gäller stöd till produktion av kortfilm hänvisas till resultatinfor- mationen under anslaget I1 Filmstöd. Slutsatser De ändamål som bekostas inom detta anslag gri- per över samtliga konstnärsgrenar. Sammantaget kan konstateras att de olika ersättnings- och bidragsformerna har stor betydelse för de yrkes- verksamma konstnärernas möjligheter att ägna sig åt konstnärligt skapande av hög kvalitet och åt konstnärligt utvecklingsarbete. Detta bidrar därmed till att uppfylla de konstnärspolitiska målen. Ytterligare åtgärder krävs dock. Regeringen vill mot bakgrund av de skäl som anfördes i propositionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnä- rernas villkor, och med hänvisning till ställningstagande, redovisa följande förändringar. Förslagen finansieras inom den ram som tidigare avsatts för nämnda proposition. I syfte att öka yngre eller ännu ej etablerade konstnärers möjligheter att ställa ut sin konst föreslås förstärkningar av stöd till konstnärer inom området bild och form. Regeringen föreslår även att den individuella vis- ningsersättningen förstärks. Sammantaget före- slås att stödet till bild- och formområdet ökar med . Vidare föreslås förstärkningar av bidrag till konstnärer inom området ton i syfte att skapa möjligheter till ökade insatser för tonsättare och kompositörer som arbetar med beställningsverk. Den föreslagna förstärkningen bör också ge utrymme för ökat stöd till samarbetsprojekt mellan upphovsmän och utövare inom tonom- rådet som syftar till att främja tillkomsten av nya verk. , den nutida svenska dans- konstens portalfigur, har fyllt . Regeringen avser att i namn instifta ett årligt stipendium till en ung koreo- graf. För detta ändamål beräknas en anslags- ökning med . Därtill föreslår regeringen att medel avsätts till en ny ersättning till upphovsmän och utövande konstnärer för folk- och skolbibliotekens ut- låning av musikaliska verk på fonogram (fono- gramersättning). Stödet till konstnärer inom områdena ton och scen föreslås öka för nämnda ändamål med sam- manlagt , varav finansieras genom omfördelningar inom ramen för anslaget. Regeringen föreslår vidare att medel avsätts till ett nytt stöd för främjande av nyskriven svensk dramatik (dramatikerstöd) i syfte att förbättra dramatikernas möjligheter att försörja sig på utfört konstnärligt arbete. Anslaget bör för detta ändamål tillföras . Slutligen föreslås en ökning av Nordiska för- fattarstipendier och Nordiskt författarsamarbete med sammanlagt . Utöver de förslag som följer av propositionen Konstnärernas villkor vill regeringen anföra följande. utgår ersätt- ning till rättighetshavare på musikområdet för verkningar av privatkopiering av fonogram. Er- sättningen infördes som en temporär lösning i avvaktan på en eventuell upphovsrättslig ersätt- ningsordning på området. Regeringen har överlämnat en proposition (prop. 1997/98:156) till med förslag om att det i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk skall införas bestämmelser om s.k. kassettersättning. Mot denna bakgrund föreligger förutsättningar för en minskning av bidraget för ersättning till rättig- hetshavare på musikområdet. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med . Medlen har använts för omprioriteringar inom kulturområdet. Utgifterna under anslaget har med anledning av ålderspensionsreformen ökat med ca 2001. Tabell 8.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 240 105 Ålderspensionsreformen +4 679 Minskad biblioteksutlåning -4 415 Minskning av anslaget Ersättning till rättighetshavare på musikområdet -1 555 Visningsersättning och individuell visningsersättning +2 800 Stöd till konstnärer inom områdena ton och scen +5 500 Dramatikerstöd +2 000 Biblioteksersättning +3 153 Nordiska författarstipendier och Nordiskt författarsamarbete +83 Förslag 1999 252 350 9.1 Omfattning Till verksamhetsområdet hör anslagen Riksarki- vet och landsarkiven, Bidrag till regional arkiv- verksamhet, Arkivet för ljud och bild, samt Svenskt biografiskt lexikon. är den centrala statliga myndig- heten inom arkivområdet med huvuduppgift att främja en god arkivhantering och att bevara, vårda, tillhandahålla samt tillgängliggöra arkiv- material. Genom framför allt regio- nala organisation med en uppdelning på sju landsarkiv, med placering i , , , , , och Öster- sund, har arkivsektorn en god spridning i landet. Svensk arkivinformation (SVAR) och Arkion, som är fristående enheter inom organisation, finns på flera orter i landet. Stads- arkivet i har funktion som landsarkiv för myndigheter i och samma funktion för har Värm- landsarkiv i . Språk- och folkminnes- institutet finns på fem orter i : , , , och . Arkivet för ljud och bild har 30 fjärrlåneställen utanför , huvudsakligen vid högskolebibliote- ken. arkiv ger bidrag till folkrörelsearkiv, företagsarkiv och andra enskilda arkivinstitutioner eller föreningar med anknytning till arkivverksamhet. Inom det statliga arkivområdet är ca 750 per- soner anställda, varav ca 250 med lönebidrag. Därutöver har ca 550 personer anvisats inom ramen för ordinarie arbetsmark- nadsstöd, t.ex. beredskapsarbete, ALU, OTA och API. 9.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 291,9 285,4 293,8 294,2 299,6 310,6 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De statliga arkiven har genom olika åtgärder strävat efter att nå fler och nya användare och detta har lett till att intresset för att nyttja arki- vens bestånd ökat. Sesam-projekten inom arkiv- området liksom den digitaliseringsverksamhet som sker i form av särskilda regionala arbets- marknadsåtgärder har gett mycket goda resultat. Främst har olika registrerings- och digitalise- ringsarbeten bedrivits, vilka medfört ökad till- gänglighet till arkivbestånden. Förändringar Fr.o.m. omfattas de 20 regio- nala arkivinstitutioner vilka före erhöll s.k. föreståndarbidrag från av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Prioriteringar Arbetet med kulturarvets demokratiska funktio- ner skall utvecklas. En ytterligare satsning på folkrörelsearkiv föreslås. Det industriella kultur- arvet skall ha fortsatt hög prioritet i arkivinstitu- tionernas verksamhet. Arbetet med att öka till- gängligheten till arkivbestånden genom bl.a. digitalisering skall fortsätta liksom arbetet med att anpassa den statliga arkivverksamheten för hantering av digitalt material. bör arbetet med att förbereda relationsändringen mellan staten och prioriteras och arbetet bör ske i samverkan med . 9.3 Resultatbedömning Målet för den statliga arkivverksamheten finns angivna i arkivlagen (1990:782). Det innebär att myndigheternas arkiv skall hanteras så att de till- godoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättskipning och för- valtning samt forskningens behov. Tillståndet och utvecklingen inom området Ökningen av mängden information och de nya medier på vilka den befinner sig, hur allt detta material skall gallras samt förändringar i förvalt- ningsstrukturen med bolagisering, privatisering eller nedläggning av offentlig verksamhet m.m. är de dominerande frågeställningar som arkiv- myndigheterna ständigt har att arbeta med och ha beredskap inför. Utvecklingen inom digitalisering och infor- mationsteknik ger stora förutsättningar för bättre tillgänglighet och ökade möjligheter att nå fler och nya användare. Vad gäller det stora antalet lönebidragsan- ställda vid arkivinstitutionerna hänvisas till de riktlinjer som angavs i vårpropositionen 1997 (prop 1996/97:150). Som framhållits i budget- propositionen (prop 1997/98:1) är det angeläget att fortsatt följer utvecklingen av den genomsnittliga bi- dragsnivån för kultursektorn och vid behov bevakar att denna nivå inte sänks mer än vad som angavs vårproposition. De viktigaste statliga insatserna inom området Genom olika satsningar, arbetsmarknadsåtgärder m.m. har samverkan stärkts mellan dels arkiv- myndigheter och arkivbildande myndigheter, dels mellan institutioner inom de olika kultur- arvsområdena samt dels mellan arkivmyndig- heter och näringsliv och internationella organi- sationer. Samordning av lokaler och verk- samheter har medfört högre effektivitet och lägre kostnader för arkivmyndigheterna. /96 avsattes för sysselsättningsinsatser på kulturom- rådet i det treåriga s.k. (prop. 1994/95:100, bil.12, bet. 1994/95:KrU 18, rskr 1994/95:251). Syftet med projektet var bl.a. att skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och att öka tillgänglig- heten till samlingarna, t.ex. genom digitalisering. har i flera fall genererat ytterli- gare sysselsättning och inom arkivsektorn finns exempel där ett par Sesam-anställda varit projektledare för ca 250 personer. Genom Sesam har arkivvården förbättrats och såväl kvantitet som kvalitet har ökat inom registreringsverk- samheten. Sesams avslutning kommer liksom för övriga kulturarvsinstitutioner att i betydande grad påverka verksamheten. Det internationella arkivarbetet utförs av tradition till största delen inom ramen för Inter- nationella arkivrådet (ICA) i samverkan med EU, och . De gentemot länderna i Öst- och riktade insat- serna har under budgetåret övergått till en målin- riktad och långsiktig utbyggnad av en pro- fessionell arkivstruktur, t.ex. genom hjälp till etablerandet av en offentlighets- och arkivlag- stiftning. Effekter av de statliga insatserna Arkivmyndigheternas insatser leder till att arkiv- verksamheten hos myndigheter m.fl. bedrivs effektivt, att kostnaderna hålls nere samt att forskare och allmänhet har förtroende för och tillgång till arkiven. En fungerande arkivvård hos myndigheterna är en förutsättning för att offent- lighetsprincipen skall fungera. Digitalisering och övrigt arbete leder till att kvaliteten på förteck- ningar och register höjs, att bestånden blir mer lättillgängliga som arkivmyndigheter- nas arbete underlättas. Arkivinstitutionerna har genomfört riktade programinsatser för att nå fler och nya användare av arkivmaterial. Samarbete med bibliotek och museer har bidragit till att nya användare kunnat nås och utökad digitalisering och registrering av arkivmaterial har medfört att olika användar- grupper lättare kan ta del av materialet. har redovisat konsekvenser och framtidsperspektiv dels för arkivmyndigheterna, dels för allmänheten med anledning av att arkiv- materialet i allt högre grad digitaliseras och finns tillgängligt via bl.a. Internet. Beredskapen är relativt god för att möta de möjligheter och problem som den utökade digitaliseringen i sam- hället innebär för arkivverksamheten. Det är väsentligt att arkivinstitutionerna prioriterar och håller en fortsatt hög beredskap avseende dessa frågor. En tydlig inriktning mot en bredare allmänhet märks i arkivmyndigheternas arbete genom att tillgängligheten har förbättrats och kapaciteten i arkivverkets forskarsalar har ut- ökats . Till ökad tillgänglighet bidrar även att informationen kan tillhandahållas på andra ställen än i arkivinstitutionerna, t.ex. via Internet och andra nätverk. I takt med arkiv- myndigheternas arbete för att öka tillgänglighe- ten till arkiven har också intresset för att nyttja deras bestånd ökat. Särskilt märks detta inom släktforskningen. hade och landsarkiven ca 80 000 forskarbesök. var siffran ca 100 000 besökare. Regeringens slutsatser Förhållandena inom verksamhetsområdet har i allt väsentligt bibehållits oförändrade. Arkiv- myndigheternas arbete präglas av kontinuitet men det påverkas i hög grad av framför allt den informationstekniska utvecklingen och struktur- omvandlingar i förvaltningen. Arkivmyndig- heterna har i huvudsak uppnått de för verksam- heten uppsatta långsiktiga, övergripande målen och verksamheten svarar mot kravet på en effek- tiv användning av insatta resurser. Arkivmyndig- heternas verksamhetsinriktning bör därför be- hållas. 9.4 Revisionens iakttagelser har i en särskild revisions- rapport till och landsarkiven gjort vissa påpekanden och i revisionsberättelsen kommit med invändningar mot Språk- och folk- minnesinstitutet. Rapporten resp. berättelsen kommenteras under anslagen F1 och landsarkiven samt F3 Språk- och folkminnes- institutet. 9.5 Anslag F1 och landsarkiven Tabell 9.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 235 176 1999 Förslag 232 440 2000 Beräknat 235 105 1 2001 Beräknat 245 105 2 1 Motsvarar 230 990 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 236 890 tkr prisnivå. och landsarkiven är, som framgår av arkivlagen (1990:782), arkivförordningen (1991:446) och instruktionen för och landsarkiven, statliga arkivmyndigheter med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . En jämförelse mellan budget och utfall för visar att och lands- arkiven hade ett anslagssparande på . Enligt prognos för inne- varande budgetår kommer anslagssparandet att vara vid slut. Anslagssparandet är framförallt ett resultat av att har träffat hyresavtal om nya lokaler för arkivförvaring som direkt påverkar kostna- derna och följande år. uppkommer även stora engångskostnader för bl.a. omflyttningar av arkivmaterial till de nya arkivlokalerna. För att klara dessa övergångar har valt att spara på anslaget för att kunna jämna ut de effekter och kostnader som de nya arkivlokalerna medför. Därutöver beräk- nas vissa extraordinära kostnader, bl.a. inlösen av arkivsamlingar under budgetåret. Regeringens överväganden Resultatinformation och landsarkiven har sär- skilt uppmärksammat den fortsatta utvecklingen inom digitalisering och informationsteknik. Det är angeläget att kontinuerligt ger hög prioritet åt dessa frågor. Genom främst ALU- och Sesamprojekten har registrering och digitalisering av arkivmaterialet nästan tiodubblats. Utökad filmning och regist- rering av arkivmaterialet har lett till att olika användargrupper fått lättare att ta del av det. Flera produkter har lagts ut som hemsidor på Internet vilket medför större möjligheter att nå nya forskarkategorier och att materialet till- handahålls även på andra ställen än hos arkiv- institutionerna (). Kapaciteten i arkivverkets forskarsalar har vidare utökats . Tillgängligheten till arkiven har ökat även genom andra åtgärder, bl.a. genom arbetet med referensdata- baser. har vidare genomfört en rad kurser och seminarier för att sprida kunskap om arkiven. Vidare har samarbete bedrivits med andra myndigheter och institutioner inom kulturarvssektorn i syfte att utveckla arkivväsen- det och stärka arkivens samhällsbetydelse. Bl.a. har på regeringens uppdrag bedrivit samarbete med andra aktörer på kulturarvsom- rådet i arbetet för att motverka främlingsfientlig- het och rasism. har på regeringens uppdrag arbetat för att ta fram en strategi för det fortsatta arbetet med att utveckla kulturarvets demokratiska funktioner. rapporte- rar att förutsättningarna för att uppmärksamma olika perspektiv, såsom kön, klass och generation är goda. ger flera bra exempel på aktuella projekt, t.ex. invandrarprojektet, där en handledning för invandrarorganisationer fram- ställts i syfte att skapa ett intresse för arkivmate- rialet och för att möjliggöra släkt- och hem- bygdsforskning på samma villkor som för dem som bott här i flera generationer. har vidare redovisat regeringsuppdraget att belysa konsekvenser och framtidsperspektiv för både arkivmyndigheter och allmänheten med anled- ning av att arkivmaterialet i ökad utsträckning digitaliseras och finns tillgängligt via bl.a. Inter- net och vidare uppdraget från regeringen att redovisa samarbetet med skolor och övriga utbildningsinstitutioner. I tabell 9.2 redovisas arkivbeståndens omfattning hos och landsarkiven och i tabell 9.3 redovisas vissa upp- gifter angående prestationer. Tabell 9.2 Arkivbeståndens omfattning hos och landsarkiven Beståndens totala storlek Papper, hyllmeter - varav enskilt 319 250 57 460 407 570 61 440 427 800 62 750 Kartor och ritn., enheter 520 150 992 000 1 002 750 Mikrofilm, rullar 20 100 28 200 29 570 Tabell 9.3 Redovisning av vissa mätbara prestationer Verksamhet 1994/95 1995/961 1997 Antal leveranser - varav hyllmeter papper 877 7 873 1 249 17 115 1 226 20 914 Antal färdigställda arkiv (förtecknade) - varav hyllmeter papper 688 10 397 Forskarbesök 103 Framtagna volymer 169 012 210 501 158 796 Sålda mikrokort 207 953 128 329 255 993 1 12 månader Svensk arkivinformation (SVAR) SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet som på moderna medier skall bevara, bearbeta och sprida arkivinformation. SVAR:s verk- samhet, vilken främst är förlagd till Väster- län, bygger till stor del på olika arbetsmarknadsprojekt. SVAR:s verksamhet har alltmer kommit att handla om att genom ny teknik göra arkivmate- rial tillgängligt. har flera aktiviteter genomförts för att öka kunskapen om arkivma- terial och för att nå nya samt fler användare av arkiven. Släkt- och hembygdforskare utnyttjar i hög grad de nya möjligheterna att beställa mikro- kort över nätet. SVAR:s totala kostnader för uppgick till . Intäkterna bestod av anslag , avgiftsinkomster och bidrag , dvs sammanlagt . SVAR prognostiserar en relativt kraftig minskning av bidragen , vilket medför att ett flertal tidsbegränsade pro- jektanställningar kommer att upphöra. Tabell 9.4 SVAR:s intäktsprognos 1999 2000 2001 Anslag 9 100 9 100 9 100 Lönebidrag 4 000 3 700 3 600 EU-bidrag 3 000 500 500 Övriga bidrag 1 500 1 000 1 000 Arbetsmarknadsmedel 1 000 1 000 1 000 Försäljning av mikrokort 6 500 6 000 5 500 Övriga avgiftsinkomster 3 300 3 300 3 300 Summa 28 400 24 600 24 000 ARKION ARKION är en i huvudsak avgiftsfinansierad verksamhet med syfte att med moderna medier öka tillgängligheten till och bruket av arkiven. ARKION arbetar bl.a. med att utveckla system för informationsspridning, ta fram läromedel och multimediaprodukter samt utbildning och att sprida kunskap.