prop · GM031D7 · 1999-01-01 00:00:00 — Bilaga 5 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 5 Fördelningspolitisk redogörelse Sammanfattning 5 1 Inledning 6 2 Inkomstfördelningens utveckling 6 2.1 Inkomstspridningen 7 2.2 Utvecklingen för olika grupper 8 3 Inkomströrligheten 11 3.1 Varför undersöka rörlighet? 11 3.2 Växande forskningsområde 11 3.3 Dataunderlag och mätmetoder 12 3.4 Rörlighet i disponibla inkomster 13 3.5 Varaktigt låg ekonomisk standard 15 3.6 Sammanfattande kommentar 15 Tabellbilaga 16 Underbilaga 1: Utvärdering av framskrivningsmetoden 17 Underbilaga 2: Definitioner och metoder i studien av inkomströrligheten 17 Underbilaga 3: Inkomstspridningen enligt och 18 Underbilaga 4: Referenser 19 Sammanfattning Inkomstfördelningen Inkomststandard: har hus- hållens genomsnittliga ekonomiska standard ökat med . Standarden beräknas dock ha minskat med 1991-1998. Inkomstspridning: bedöms spridningen i ekonomisk standard vara något större jämfört med . Beräkningarna avser disponibla inkomster juste- rade för försörjningsbörda där man bortser från tillfälliga variationer i hushållens realisations- vinster. är inkomstför- delningen framskriven med ekonomiska och demografiska förändringar. Ekonomiskt svaga: Andelen med en låg eko- nomisk standard (under halva medianin- komsten) har ökat påtagligt ända . Ökningen beror främst på att fler personer har lägre inkomster på grund av studier. Barnfamiljer och pensionärer: har i genomsnitt fått relativt stora försämringar av den ekonomiska standarden men trenden bryts 1997. Ålderspensionärerna som grupp har fått en fortsatt ökad ekonomisk stan- dard och pensionärerna har en i stort sett lika hög standard som genomsnittet för alla individer. Inkomströrligheten Inkomströrlighet: Andelen personer som flyttar från gruppen med låg ekonomisk standard till medelinkomstgruppen förefaller att ligga kvar på en ganska hög nivå även under den ekonomiska krisen . Mer än var tredje person bland de med lägst ekonomisk stan- dard har flyttat till en grupp med högre standard. Den totala rörligheten i dispo- nibla inkomster justerade för försörjningsbörda har minskat något jämfört . Detta torde främst förklaras av att inkomster mäts bättre efter skattereformen. Långsiktig inkomstspridning: Spridningen i den sammanlagda disponibla inkomsten har ökat något snabbare än spridningen i års- inkomster. Det kan tyda på att statistiken över årsinkomster något underskattar den långsiktiga ökningen av inkomstklyftorna . Varaktigt svag ekonomi: Trots den ekonomiska krisen har andelen personer som mer varaktigt har haft en låg ekonomisk standard (minst tre av ) endast ökat från mel- lan och . 1 Inledning Redogörelsen består av två avsnitt. I första av- snittet analyseras hur inkomstfördelningen ut- vecklats 1995-1998 jämfört med tidigare perio- der. I det andra avsnittet redovisas en undersök- ning av hur inkomströrligheten förändrats . Analyserna har utarbetats av fördelningspoli- tiska enheten på ekono- miska avdelning med tekniskt stöd från SCB:s program för inkomst- och förmögenhets- statistik. 2 Inkomstfördelningens utveckling Fördelningen av den ekonomiska välfärden följs med hjälp av SCB:s undersökningar av hus- hållens årsinkomster. Undersökningarna bygger främst på uppgifter i självdeklarationerna och olika myndigheters register. De redovisas därför med fördröjning. För att kunna bedöma utvecklingen görs en fram- skrivning och 1998 (se under- bilaga 1). Resultaten visar således inte den faktiska inkomstfördelningen utan en be- dömning av det troliga utfallet. Jämfört med SCB:s officiella statistik finns tre viktiga skillnader. I följande analyser beskrivs fördelningen av ekonomiska resurser bland alla individer. Alla personer, både vuxna och barn, tas med i analysen. Den justerade disponibla in- komsten påförs samtliga familjemedlemmar. SCB redovisar fördelningen bland alla hushåll, vilket innebär att man ger större vikt till vad som händer ensamma personer än vad som händer samboende och barn. Ungdomar som bor hemma hos sina föräldrar men trots det räknas som egna hushåll i SCB:s statistik har tagits bort eftersom deras ekono- miska standard inte kan anses mätas med rimlig kvalitet. SCB har tagit fram konstgjorda inkomstfördel- ningar där man försökt korri- gera för skattereformen. Dessa används inte då det är osäkert om de visar den faktiska inkomst- spridningen. Faktaruta 1 Disponibel inkomst: Hushållets totala inkomster från arbete, kapital och transfereringar minus betald skatt, betalt underhållsbidrag samt åter- betalda studiemedel och socialbidrag. Erhållna studiemedel räknas som inkomst. Ekonomisk standard: Hushållens disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda priser. Justering för försörjningsbörda: Den disponibla inkomsten divideras med hushållets samman- lagda konsumtionsvikt ( konsumtionsenheter ). Ensamboende ges vikten 1,16, samboende vuxna 1,92, barn i åldern 0,56, 0,66, 0,76. Vikternas baseras på Socialstyrel- sens tidigare normer för socialbidrag. Decilgrupp: Befolkningen delas in i 10 lika stora grupper där de med lägst stan- dard hamnar i decilgrupp 1, de med näst lägst standard i decilgrupp 2 osv. ända upp till decil- grupp 10 med den högsta ekonomiska stan- darden. Decilkvot: Den disponibla inkomsten (vid övre decilgränsen) bland dem med högre eko- nomisk standard divideras med inkomsten för dem med lägre standard. Gini-koefficient: Det vanligaste måttet på ojämnheten i inkomstfördelningen som antar värdet 0 när inkomsten är lika för alla och värdet 1 vid maximal ojämnhet, dvs. när en person får alla inkomster. Koefficienten är mest känslig för vad som händer i mitten av fördelningen. Den kan sägas visa hur stor inkomstskillnad det är mellan två slumpmässigt valda individer/hushåll. Om Gini-koefficienten är 0,250 och medel- inkomsten för alla är skall man vänta sig att den genomsnittliga skillnaden är 2*0,av medelinkomsten, dvs. Median: av befolkningen har lägre inkomster än medianinkomsten. 2.1 Inkomstspridningen Jämförelser av inkomstspridningen mellan en- staka år är ofta missvisande, dels för att under- sökningarna innehåller en betydande statistisk osäkerhet , dels för att tillfälliga variationer i t.ex. kapitalinkomster kan ge stora förändringar mel- lan olika år. sålde exempelvis många hushåll aktier och andra värdepapper för att dra nytta av den tillfälligt lägre skatten på realisa- tionsvinster. Då ökade den uppmätta inkomst- spridningen kraftigt. över hela kan det inte urskiljas någon tydlig trend i inkomstsprid- ningen när dessa tillfälliga variationer inräknas, vilket visas av den tunna linjen i diagram 2.1. Vissa år ökar spridningen i ekonomisk standard, för att minska kommande år. Variationerna beror till betydande del på att spridningen ökar de år hushållen får stora realisationsvinster, och minskar de år vinsterna är låga. Basbreddningarna av kapital i samband med skattereformen, bättre rapportering av kontrolluppgifter till skattemyndigheterna och en ökad benägenhet hos hushållen att spara i och realisera aktier och andra värdepapper synes ha bidragit till att spridningen i årsinkomster nu varierar kraftigare än under tidigare decennier. Faktaruta 2 Realjusterade kapitalinkomster: Hushållens rän- teinkomster och ränteutgifter utom egnahems- räntor realberäknas, dvs. korrigeras med inflatio- nen enligt konsumentprisindex. Inkomster och skatter av faktiska försäljningar av aktier m.m. ersätts med en schablonmässigt beräknad kapi- talinkomst efter skatt baserad bl.a. på hur stor hushållets förmögenhet är och på börsens ut- veckling. Avkastningen antas motsvara den genomsnittliga årliga förändringen av börsens värde och hushållens förmögenhet uppskattas med hjälp av kontroll- uppgifter om aktie- och fondtillgångar. På grund av ofullständiga data om förmögenheterna kommer de reala kapitalinkomsterna att under- skattas för de personer där den procentuella av- kastningen på kapitalet är högre än genomsnittet. Genom att realjustera inkomster av kapital (se faktaruta 2) tar man bort störande effekter av dessa tillfälliga variationer i realisationsvinster. Dessutom minskar man problemet med att rän- tor överskattas exempelvis när inflationstakten är hög. Kurvan för Gini-koefficienter med real- justerade kapitalinkomster i diagram 2.1 tyder på en svagt ökad inkomstspridning under 1990- talet. förefaller in- komstspridningen ligga på en något högre nivå än . Föränd- ringen är dock mycket liten. Diagram 2.1 Inkomstspridningen 1991-1998 Personerna i decilgrupp 8 hade 1991 ca 1,89 gånger högre ekonomisk standard jämfört med dem i decilgrupp 2 (decilkvot D8/D2, diagram 2.2). Skillnaden beräknas öka till nära 1,95 . över hela perioden finns en tendens till en relativt bättre inkomstutveckling för dem med högre ekonomisk standard och en svagare utveckling för dem med låg standard. Diagram 2.2 Hur inkomstspridningen förändrats 1991-1998 2.2 Utvecklingen för olika grupper Hushållens genomsnittliga ekonomiska stan- dard har ökat med . Standarden beräknas dock ha minskat med 1991-1998. Resultaten skil- jer sig från nationalräkenskaperna vilket beror dels på att i inkomststatistiken beaktas befolk- ningens storlek och sammansättning, dels på olikheter i definitioner och mätmetoder. En detaljerad analys av utvecklingen för olika grupper redovisas i tabell 2.1. Decilgrupper: Personer med högst ekonomisk standard (decilgrupp 10) beräknas få en ökad standard 1995-1998 med . Indi- vider med lägst ekonomisk standard (decilgrupperna 1 och 2) beräknas få en oför- ändrad eller något ökad standard. För hela perio- den får båda grupperna sänkt ekono- misk standard . Den svaga utvecklingen för dem med lägst standard torde till betydande del förklaras av att andelen studerande har fördubblats. För dem med högst standard beror utvecklingen till stor del på att realisationsvinsterna som nämnts var ovanligt höga 1991, 1994 och enligt prognoserna 1997. Utvecklingen för decilgrupperna tyder således också på en viss ökning av inkomstspridningen. Familjetyper: Barnfamiljerna har fått relativt stora försämringar av den ekonomiska stan- darden men trenden bryts 1997. En- samma föräldrar med två eller fler barn och sam- boende med tre eller fler barn har fått sin stan- dard minskad med 1991-1998 vil- ket skall jämföras med för hela befolkningen. Vid jämförelser mellan grupper bör man komma ihåg att den metod att justera för försörjningsbörda som används i ger en relativt hög vikt till barn, vilket placerar barn- familjerna lägre i inkomstfördelningen. Åldersgrupper: Den relativt svaga ekonomiska utvecklingen för ungdomar beräknas ha bromsats något (diagram 2.3). Totalt har ungdomarnas ekonomiska standard minskat med , vilket också till stor del torde bero på att fler ungdomar studerar och på arbetslösheten. Även barn i åldern har haft en relativt svag utveckling medan den varit bäst för medelålders och för ålders- pensionärer. Ålderspensionärerna som grupp har fått en standardökning på . Förbätt- ringen beror dels på att äldre pensionärer med låg pension efterhand ersätts med pensionärer med högre ATP, dels på att pensionärerna i högre grad än andra grupper har skyddats vid budget- saneringen (se prop. 1997/98:1, bilaga 7). Ålderspensionärer har i stort sett lika hög ekonomisk standard som genomsnittet för hela befolkningen. En utför- ligare analys av ålderspensionärernas ekonomiska standardutveckling genomförs inom . Diagram 2.3 Barnfamiljers, ungdomars () och ålderspensionärers ekonomiska standard i förhållande till samtliga Män och kvinnor: Kvinnor har fått något mindre försämringar av den ekonomiska standarden än män . Ekonomiskt svaga grupper: Det vanligaste måttet på hur många som har en svag ekonomi är andelen hushåll vars ekonomiska standard inte når upp till halva medianinkomsten. Denna andel har ökat påtagligt , vil- ket ibland tolkas som att alltfler är fattiga i (diagram 2.4). Ökningen beror dock främst på att allt fler har låga inkomster på grund av studier. Frånräknas studerande har andelen med svag ekonomi inte ökat nämnvärt . Även studerande har emel- lertid fått minskad ekonomisk standard och många studerar för att det är svårt att få ett jobb. Diagram 2.4 Andel med låg ekonomisk standard (under halva medianinkomsten) Anm: Hemmaboende ungdomar ingår då de ej kan exkluderas för hela perioden. Ekonomiskt välbeställda: Ett viktigt mått på inkomstfördelningen är hur stor andel av de totala inkomsterna som disponeras av de 1 res- pektive hushållen med högst ekono- misk standard. Dessa andelar har varierat men någon tydlig trend kan inte ur- skiljas (tabell 2.1). Tabell 2.1 Individernas disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda 1991-1998 samt förändring 1991-1998. Medianer samt medelvärden för decilgrupper 19981 1991/1995/1991/Samtliga 96 900 89 400 90 700 90 700 92 600 -7,7 3,6 -4,4 Kön Kvinnor 94 500 87 300 88 900 89 000 90 600 -7,6 3,8 -4,1 Män 99 700 91 700 92 500 92 700 94 600 -8,0 3,2 -5,1 Ålder -17 87 200 77 200 77 500 77 300 79 400 -11,5 2,8 -8,9 18-24 90 000 69 700 73 300 73 700 73 700 -22,6 5,7 -18,1 25-34 100 500 91 100 91 000 91 300 94 300 -9,4 3,5 -6,2 35-44 100 000 88 400 88 800 88 500 90 600 -11,6 2,5 -9,4 45-54 130 100 118 200 119 500 120 100 122 200 -9,1 3,4 -6,1 55-64 128 300 118 700 123 600 122 700 123 700 -7,5 4,2 -3,6 65-74 92 800 92 900 96 100 96 400 96 900 0,1 4,3 4,4 75- 73 200 79 400 79 600 79 300 80 100 8,5 0,9 9,4 Familjetyp Ensam utan barn 105 100 93 600 95 100 95 300 97 300 -10,9 4,0 -7,4 Ensam 1 barn 86 800 79 600 80 600 77 600 79 400 -8,3 -0,3 -8,5 Ensam 2+ barn 72 200 65 300 62 600 62 800 64 700 -9,6 -0,9 -10,4 Gift/sambo utan barn 141 400 130 400 133 100 134 000 135 800 -7,8 4,1 -4,0 Gift/sambo 1 barn 111 200 101 000 100 100 100 800 103 800 -9,2 2,8 -6,7 Gift/sambo 2 barn 93 400 84 200 84 200 84 700 87 300 -9,9 3,7 -6,5 Gift/sambo 3+ barn 76 500 67 100 67 000 66 700 69 100 -12,3 3,0 -9,7 Ensam ålderspensionär 76 200 79 900 80 000 79 600 80 300 4,9 0,5 5,4 Gift/sambo ålderspensionär 90 700 92 700 95 200 95 000 95 400 2,2 2,9 5,2 Decilgrupper (medelvärden) 1 43 600 39 400 42 200 40 900 41 000 -9,6 4,1 -6,0 2 67 700 62 300 61 700 61 000 62 200 -8,0 -0,2 -8,1 3 76 600 71 200 71 200 70 800 72 400 -7,0 1,7 -5,5 4 84 300 78 200 78 800 78 600 80 200 -7,2 2,6 -4,9 5 92 600 85 600 86 600 86 600 88 300 -7,6 3,2 -4,6 6 101 700 93 800 95 400 95 400 97 400 -7,8 3,8 -4,2 7 113 400 104 000 106 500 106 700 108 700 -8,3 4,5 -4,1 8 128 600 117 400 120 800 121 400 123 300 -8,7 5,0 -4,1 9 149 300 137 100 142 300 143 200 144 900 -8,2 5,7 -2,9 10 228 200 199 700 219 300 225 200 218 700 -12,5 9,5 -4,2 Andel under halva medianen 4,1 4,4 3,7 4,1 4,8 Procent av totala inkomsterna med högst standard 4,7 4 4,4 4,6 4,1 med högst standard 21 20,2 21,4 21,9 21,1 3 Inkomströrligheten 3.1 Varför undersöka rörlighet? Fördelningen av årliga inkomster ger en ganska ofullständig bild av hur den ekonomiska välfär- den fördelas. Som visats i föregående avsnitt kan spridningen av årsinkomster och andelen hushåll med en låg ekonomisk standard öka markant som följd av tillfälligt höga realisationsvinster, att allt fler får möjlighet att studera etc. Det faktum att inkomstspridningen är hög ett visst år behö- ver inte innebära att inkomstklyftorna är stora sett . Spridningen av årsinkomster beror på många olika faktorer. Den bestäms av hur stora socialt betingade skillnader det finns i chanserna till en god inkomstutveckling över livet. Finns det stora skillnader är sambandet starkt mellan årsinkomst och livsinkomst. Få personer rör sig då upp eller ner i inkomstfördelningen över tiden, dvs. rör- ligheten är liten. Om chanserna är mer jämnt fördelade i befolkningen är det fler som rör sig uppåt i inkomstpyramiden och fler nedåt. Rör- ligheten avser personernas relativa positioner, om några rör sig uppåt måste andra röra sig nedåt. Spridningen kan också påverkas av om de till- fälliga variationerna i årsinkomster ändras, exem- pelvis om arbetslösheten ökar, om fler väljer att studera, skaffa barn eller vara lediga variationer som inte behöver påverka fördelningen av livs- inkomster. Det viktigaste skälet att studera inkomströr- ligheten är naturligtvis att söka bedöma om chanserna till goda inkomster blir mer eller mindre jämnt fördelade över tiden. Framför allt är det angeläget att undersöka om andelen per- soner som fastnar i en situation med varaktigt låg ekonomisk standard ökar eller minskar. Ett annat viktigt skäl att studera inkomströr- ligheten är att man därigenom får möjlighet att bedöma om förändringar i fördelningen av årsin- komster också speglar mer varaktiga föränd- ringar i fördelningen av ekonomisk välfärd. Stora skillnader i årsinkomsterna kan vara lättare att fördra om inkomströrligheten är stor. Om rör- ligheten ökar och chanserna till en god inkomst- karriär blir mer lika fördelade över tiden bland individer kan det till och med få den effekten att det i statistiken över årsinkomster syns som ökade inkomstklyftor. Likaså om hushållens in- komster varierar allt mer över tiden kan det fel- tolkas som ökade inkomstklyftor. Det är rörlig- heten som avgör hur ojämnheten i fördelningen av årsinkomster fortplantar sig långsiktigt i ökade inkomstklyftor. Ett tredje viktigt skäl är att undersöka hur vanligt det är att enskilda upplever stora in- komstvariationer över åren. Stora variationer kan skapa ekonomisk otrygghet och svårigheter att överblicka och planera sin ekonomi. En hög inkomströrlighet kan från andra utgångspunkter uppfattas som positivt. Den kan bero på att medborgarna i takt med högre välstånd och ökat sparande får större frihet att fördela arbete och fritid över åren. Rörligheten kan dessutom vara ett uttryck för en dynamisk och väl fungerande samhällsekonomi. 3.2 Växande forskningsområde uppmärksammades allt ofta- re att skillnaden i inkomstspridning som upp- mäts under korta perioder jämfört med kan tolkas som inkomströrlighet (se bl.a. Shorrocks, 1978). I både vetenskapliga och poli- tiska debatter har man återkommande påpekat att bedömningar som avser långsiktiga mål om en jämn fördelning kan missledas av sta- tistik som visar kortsiktiga svängningar. Efter- hand har möjligheterna till empirisk forskning blivit allt större genom att fler och bättre longi- tudinella databaser byggts upp där man följer in- dividers inkomster m.m. . har ett stort antal studier gjorts i olika länder och även i av in- komstfördelningens kort- och långsiktiga ut- veckling. Det finns stora skillnader i frågeställ- ningar, dataunderlag, metodval samt hur lång pe- riod analysen omfattar (bilagetabell 3.1). Det synes dock finnas vissa centrala iakttagelser, sammanfattade tidigare också av (1997). De flesta med låga inkomster under ett visst år har högre inkomster : Av den fjärdedel personer som 1973 hade lägst dis- ponibla inkomster justerade för försörjnings- börda hade nära hälften flyttat till en högre in- komstgrupp 1980 (, 1990). av alla individer hade bytt inkomst- grupp mellan dessa år. För individernas mark- nadsinkomster (sammanräknad inkomst) före- faller rörligheten vara något lägre under en lika (, 1994). Av hushåll med en låg ekonomisk standard 1985 (under halva medianinkomsten) var det bara ca 19 pro- cent som hade en låg inkomst 1991 (, 1997). Sannolikheten för att ha en låg standard är mindre bland yngre. Bortser man från tillfälliga variatio- ner finns det emellertid starka samband över ti- den i individernas ekonomiska standard (Halleröd, 1998). Ju som studeras, dvs. ju fler år som individernas inkomster registreras, desto lägre blir inkomstspridningen: För vuxna män var den långsiktiga spridningen i marknadsinkomster lägre än spridningen (, 1993). Den långsiktiga spridningen i disponibla in- komster justerade för försörjningsbörda var lägre än den kortsiktiga inkomstspridningen (Aaberge m.fl., 1996). Spridningen i disponibla livsin- komster beräknas i simuleringar vara 40-50 pro- cent lägre än den årsvisa inkomstspridningen (, 1981, Hussenius/Selén, 1994). Det finns tendenser till ökad inkomströrlighet : Rörligheten i marknadsin- komster tenderar att öka något för både män och kvinnor jämfört med (, 1993). Den långsiktiga spridningen i personliga inkomster efter skatt minskar konti- nuerligt (Zandvakili och , 1997). En starkt bidragande or- sak är ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor. Länder med hög kortsiktig inkomstspridning tenderar att även ha hög långsiktig inkomstsprid- ning: Inkomströrligheten i disponibla inkomster var slående lika i och (, 1990). Skillnaderna i inkomströr- lighet mellan länderna i och var även överraskande liten (Aaberge m.fl., 1996). har mycket större spridning i årliga justerade disponibla inkomster än de nordiska länderna, men också mycket högre spridning av genomsnittsinkomsterna sett över . Föreställningen att de stora inkomstklyftorna i delvis kompense- ras av en högre inkomströrlighet (mer lika chan- ser) får således inget stöd i empirisk forskning. Rörligheten påverkas i hög grad av demografiska och sociala förhållanden: Rörligheten i individer- nas justerade disponibla inkomst påverkas i hög grad av förändringar i hushållens sammansätt- ning t.ex. separationer, barns flyttning hemifrån (, 1990). Inkomströrligheten varierar inte nämnvärt mellan män och kvinnor (Zandvakili och , 1997). Rörligheten varierar mellan olika födelseårgångar. Med stigande ålder minskar inkomströrligheten. Även i denna studie visas att rörlighet i ekonomisk standard i stor ut- sträckning påverkas av förändring i familjeför- hållanden. Andra faktorer som starkt påverkar inkomströrligheten är förändrad lön och arbets- tid samt arbetslöshet. Skatter och transfereringar har en påtagligt ut- jämnande effekt på både fördelningen av årsin- komster och fördelningen över fler år: Socialför- säkringssystemet skyddar i stor utsträckning in- divider med låga inkomster från inkomstvaria- tioner i samband med skilsmässor och andra familjerelaterade händelser (, 1990). In- komstskatter, generella transfereringar och in- komstprövade transfereringar har en påtagligt utjämnande effekt på den långsiktiga inkomst- fördelningen (och , 1996). Skatternas och bidragens effekt på inkomströr- ligheten är förhållandevis större i den nedre delen av inkomstfördelningen. Dessa resultat visar dock endast de mekaniska effekterna av skatter och bidrag. Omfördelningssystemen kan också påverka människors beteenden (undanträngning) vilket förändrar fördelningen av registrerade inkomster (Fölster, 1998). Det finns också forskning om rörligheten mellan generationer och om den offentliga kon- sumtionens fördelningseffekter som inte beaktas här. 3.3 Dataunderlag och mätmetoder Frågan är hur bilden av inkomstspridningen, sär- skilt , påverkas om man i stället för årsinkomster använder inkomsterna under fler år. För att belysa detta har en ny analys ge- nomförts med hjälp av den så kallade LINDA- databasen (). I den följs inkomster m.m. för ca 300 000 personer och deras hushållsmedlemmar varje år 1960- 1996. har byggts upp genom ett samarbete mellan , Riksför- säkringsverket, och med särskild finansiering bl.a. från och Samhällsvetenskapliga forsk- ningsrådet. I följande analyser används data för alla personer . Vid valet av vilken inkomst som skall analyse- ras är man ganska begränsad av vilka uppgifter som finns tillgängliga. I de följande analyserna används disponibel inkomst justerad för försörj- ningsbörda (faktaruta 3). Ett antal korrigeringar och kompletteringar har gjorts för att nå bästa möjliga jämförbarhet mellan åren (se underbilaga 2). LINDA:s uppgifter om hushållens samman- sättning bygger på mantalsskrivningen och upp- gifter i självdeklarationen. Det innebär bl.a. att särskilt antalet faktiskt samboende utan barn un- derskattas. Trots detta bedöms en justering för försörjningsbörda med hjälp av hushållsupp- gifterna i ge en mindre missvisande be- skrivning av den faktiska utvecklingen än utan justering. Rörligheten kan man mäta med olika statis- tiska metoder.