prop · GM031D3 · 1999-01-01 00:00:00 — 7 Prognos och tilläggs- budget 7 Prognos och tilläggsbudget 7.1 Inledning Regeringen skall enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten under budgetåret för redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader i förhållande till budgeterade belopp skall förklaras. ekonomiska vårproposition redovisade regeringen en första prognos över utfallet av statens inkomster och utgifter . En andra prognos redovisas nu i denna proposition. Uppföljningen av skedde i regeringens skrivelse 1997/98:187. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten under föregående budgetår. Skrivelsen omfattar årsredovisningen 1997 samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en redogörelse för avgiftsbelagd verksamhet samt statliga garantier m.m. Vissa generella iakttagelser som har gjort kommenteras i skrivelsen och myndigheter som har erhållit revisionsberättelse med invändning omnämns, varvid skälen för invändningarna anges. En närmare redogörelse för regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser lämnas i denna proposition under respektive utgiftsområde. 7.2 Prognos I budgetpropositionen beräknades statens inkomster till . Inkomsterna beräknas nu bli högre (se tabell 7.1). I avsnitt 7.2.1 redovisas den andra uppföljningen av inkomsterna för . Tabell 7.1 Lånebehov och statsskuld år Aktuell beräkning Vårpro- positionen Stats- budgeten Inkomster 697,3 11,0 21,3 Utgifter exkl. statsskuldsräntor 586,5 -0,2 2,8 Statsskuldsräntor1 107,8 4,4 -1,3 Nettoutlåning m.m. -9,0 -4,1 -7,2 Lånebehov -12,0 -10,9 -27,0 Skulddispositioner2 -15,6 -17,1 -6,0 Statsskuldsförändring -27,6 -28,0 -33,0 Statsskuld 1 404,5 -27,9 -58,4 1 Avser utgiftsområde 26. 2 Under rubriken skulddispositioner redovisas t.ex. valutaomvärderingar och utbetalningar av medel för inlösen av premieobligationer. Utgifterna exklusive statsskuldsräntor beräknas nu uppgå till , vilket är högre än vad som angavs i budgetpropositionen . Utgifterna för statsskuldsräntor förväntas bli lägre. Jämfört med antagandet i statsbudgeten leder den nu antagna lägre räntenivån inom landet till att statsskuldsräntorna minskar. Andra faktorer, som högre ränteutgifter på lån i utländsk valuta och ökade valutakursförluster, har dock motverkat denna minskning av ränteutgifterna. nettoutlåning bedöms uppgå till -9,, vilket är lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . I statsbudgeten beräknades lånebehovet uppgå till . Den kraftiga upprevideringen av inkomsterna i den aktuella inkomstberäkningen har tillsammans med de beräknade förändringarna av utgifterna exkl. statsskuldsräntor medfört att det primära lånebehovet, dvs. lånebehov exklusive räntor, nu beräknas uppgå till -119,8 miljarder, vilket innebär en förbättring med i förhållande till beräkningen i statsbudgeten. Den något lägre nivån på ränteutgifterna i den aktuella beräkningen bidrar också till en förbättring av lånebehovet. Sammantaget innebär dessa förändringar att statens lånebehov nu bedöms bli lägre än vad som antogs i statsbudgeten, vilket innebär att staten beräknas kunna amortera ca på statsskulden under innevarande år. Statsskuldens utveckling beror på lånebehovet och på skulddispositioner som påverkar statsskuldens storlek utan att påverka lånebehovet. Totalt beräknas statsskulden minska med . 7.2.1 Inkomster Statsbudgetens totala inkomster beräknas till eller av BNP. Inkomsterna har ökat med jämfört med vad som angavs ekonomiska vårproposition och med jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten . I jämförelse med vårpropositionen och statsbudgeten har skatteinkomsterna ökat med 10,6 respektive medan övriga inkomster har ökat med 0,4 respektive . Skillnaden mellan den nuvarande beräkningen och beräkningen till vårpropositionen respektive statsbudgeten redovisas i tabell 7.2. I samband med övergången till den nya redovisningen (se avsnitt 5.2.1) har inkomster som tidigare redovisats under inkomsttypen Skatter m.m. flyttas till inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet. För att öka jämförbarheten med beräkningen till vårpropositionen och den fastställda statsbudgeten har dessa inkomster i tabell 7.2 flyttats tillbaka till inkomsttypen Skatter m.m. Detta innebär att tabellen inte överensstämmer med den redovisning av inkomsterna som finns i kapitel 5. Summan av de totala inkomsterna överensstämmer dock. Inkomsterna från fysiska personers inkomstskatt beräknas öka med jämfört med vad som angavs i vårpropositionen och med 6,8 miljarder jämfört med vad som angavs i statsbudgeten. Ökningarna förklaras av att kapitalinkomster avseende förväntas bli större än tidigare beräknat, vilket för medför att fyllnadsinbetalningarna ökar och att den överskjutande skatten minskar jämfört med tidigare prognoser. Den beslutade sänkningen av fastighetsskatten från beräknas påverka inkomsterna först . Inkomsterna från juridiska personer ökar med jämfört med vad som beräknades till vårpropositionen och med jämfört med vad som antogs i statsbudgeten. De ökade inkomsterna förklaras huvudsakligen av ökade bolagsvinster och därmed skatter avseende , vilket har medfört större fyllnadsinbetalningar . Socialavgifterna ökar med jämfört med vårpropositionen. Förändringen är hänförlig till ändrat antagande om utbetald lönesumma samt ökade inkomster från särskild löneskatt och egenavgifter. Mervärdesskatten ökar med i jämförelse med vad som beräknades till vårpropositionen. Det förklaras av en tidigareläggning av omföringar av mervärdesskatt från fysiska- och juridiska personers inkomstskatt. I förhållande till beräkningen i statsbudgeten har mervärdesskatten uppjusterats med . Inkomsterna från energiskatten har reviderats ned med jämfört med beräkningen till vårpropositionen. Minskningen förklaras till stor del av en fortsatt nedgång i bensinförbrukningen, men även av att inkomsterna från beskattningen av oljeprodukter minskar. Inkomster av statens verksamhet beräknas öka med i jämförelse med vårpropositionen, vilket i huvudsak förklaras av betydande återbetalningar från . Tabell 7.2 Statsbudgetens inkomster Aktuell Differens mot1 Inkomsttitel beräkning Vårproposition budgetproposition 1000 Skatter m.m. 617,7 10,6 15,7 1100 Skatt på inkomst 111,2 7,0 15,5 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 37,8 5,6 6,8 1121 Juridiska personers inkomstskatt 67,8 2,1 9,9 Övriga inkomstskatter 5,6 -0,7 -1,2 1200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter 209,3 1,3 0,4 varav Inkomster 320,1 2,5 0,8 Utgifter (Överföringar till AP-fonden) 110,8 1,1 0,4 1300 Skatt på egendom 34,9 -0,3 -0,2 varav 1310 Skatt på fast egendom 24,0 0,0 -0,2 1320 Förmögenhetsskatt 5,1 0,0 0,0 1341 Stämpelskatt 3,9 -0,3 -0,3 Övriga egendomsskatter 1,8 0,0 0,3 1400 Skatt på varor och tjänster 239,9 2,8 -0,2 varav 1411 Mervärdesskatt 160,3 4,1 3,6 1424 Tobaksskatt 7,2 0,0 -1,3 1425 Alkoholskatt 9,8 0,0 -1,1 1428 Energiskatt 49,4 -1,4 -1,5 1460 Skatt på vägtrafik 6,1 0,2 0,2 Övriga skatter på varor och tjänster 7,1 -0,2 -0,1 1500 Utjämningsavgift 21,3 -0,2 0,3 1600 Betalningsförskjutningar 1,1 0,0 0,0 2000 Inkomster av statens verksamhet 39,2 1,2 -0,5 varav 2411 Inkomster av statens aktier 11,8 0,0 -0,2 3000 Inkomster av försåld egendom 22,4 0,1 7,4 varav 3312 övriga inkomster av försåld egendom 22,3 0,0 7,3 4000 Återbetalning av lån 2,9 0,1 0,2 5000 Kalkylmässiga inkomster 5,2 -0,2 -0,2 6000 Bidrag m.m. från EU 9,7 -0,7 -1,3 7000 Extraordinära medel från EU 0,3 0,0 0,0 Statsbudgetens totala inkomster 697,3 11,0 21,3 1För att öka jämförbarheten har beloppen korrigerats för redovisningseffekter av det nya uppbördssystemet (se kapitel 5). Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . Inkomster av försåld egendom beräknas öka med i jämförelse med vad som beräknades till statsbudgeten. Det beror bl.a. på att delpensionsfonden upphör och att fondens behållning förs in som en inkomst på statsbudgeten . Bidrag m.m. från EU minskar med i förhållande till statsbudgeten. Eftersom statens utgifter förväntas minska i motsvarande grad är denna inkomstminskning saldoneutral. 7.2.2 Takbegränsade utgifter Utgiftstaket uppgår till 1998. I budgetpropositionen beräknades de takbegränsade utgifterna totalt uppgå till . Budgeteringsmarginalen beräknades därför uppgå till . ekonomiska vårproposition reviderades utgifterna under utgiftstaket upp till totalt , varav socialförsäkrings- sektorn vid sidan av statsbudgeten (benämnt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten) beräknades till . Upprevideringen gjordes bl.a. till följd av att kommunsektorn, med början 1998, tillfördes ytterligare för vård, skola och omsorg. I den ekonomiska vårpropositionen beräknades budgeteringsmarginalen därför uppgå till . I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till 1998, varav socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten beräknas till . Av tabell 7.3 framgår att de takbegränsade utgifterna nu bedöms bli högre än vad som redovisades i statsbudgeten , vilket innebär att budgeteringsmarginalen är i motsvarande grad lägre än den var i statsbudgeten. Tabell 7.3 Takbegränsade utgifter år Aktuell beräkning Vårpro- positionen Stats- budgeten Utgifter exkl. statsskulds- räntor 586,5 -0,2 2,8 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 132,4 0,0 -0,3 Takbegränsade utgifter 718,9 -0,2 2,5 Budgeteringsmarginal 1,1 0,2 -2,5 Utgiftstak för staten 720,0 0,0 0,0 Enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas. prognos från pekar mot att utgiftstaket kommer att överskridas med . Det är också regeringens bedömning att utgiftstaket riskerar att överskridas om inga åtgärder vidtas. Regeringen har därför förberett ett antal åtgärder i syfte att begränsa utgifterna . Åtgärderna innebär senareläggningar och utgiftsreduktion av planerade projekt m.m. och berör bl.a. totalförsvaret, det internationella biståndet, kommunikationsområdet och bidraget till de särskilda insatserna i kommuner och landsting. Enligt regeringens bedömning kommer budgeteringsmarginalen efter dessa åtgärder att uppgå till . Regeringen kommer att följa utvecklingen mycket noga och avser att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra ett överskridande av utgiftstaket. Senareläggningen av planerade projekt m.m. får konsekvenser för beräknade nivån på utgifterna . Regeringen har tagit hänsyn till detta genom att bl.a. höja posten förbrukning av anslagsbehållningar för åren 1999 2001 i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Uppföljning av enskilda utgiftsområden I tabell 7.4 redovisas de prognostiserade utgifterna per utgiftsområde. Utgifterna exklusive statsskuldsräntor är i den aktuella beräkningen högre jämfört med vad som angavs i statsbudgeten. Utgifterna för vissa utgiftsområden och anslag har reviderats väsentligt i förhållande till statsbudgeten. De största förändringarna redovisas nedan. Tabell 7.4 Användning av medel Anvisat i stats- budgeten Tilläggs- budget i vårpropo- sitionen Tilläggs- budget i denna proposition Utgifts- prognos UO 1 19 4 380 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2 063 -21 2 069 UO 3 och uppbörd 5 662 10 14 5 979 UO 4 Rättsväsendet 21 034 -4 91 21 493 UO 5 och internationell samverkan -1 2 767 UO 6 Totalförsvar 43 019 UO 7 Internationellt bistånd 11 521 UO 8 Invandrare och flyktingar 366 4 315 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 23 087 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 38 686 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62 658 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 35 888 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 42 723 -4 238 37 842 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 47 542 706 -787 47 826 UO 15 Studiestöd 21 334 -60 21 610 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 27 051 60 136 27 669 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 451 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 22 826 77 289 22 637 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3 528 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1 178 37 25 1 546 UO 21 Energi 1 232 UO 22 Kommunikationer 24 101 -2 25 705 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 6 12 702 UO 24 Näringsliv 2 921 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 93 -20 96 829 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 107 847 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 692 815 1 636 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor 583 690 1 636 139 586 514 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. Utgiftsområde 1 I statsbudgeten anvisades . Utgiftsprognosen överstiger i statsbudgeten anvisade medel med . Inom utgiftsområdet har utgifterna för anslaget m.m. reviderats upp med ca . Anslaget har dock en ingående balans som medför att utgifterna ryms inom tillgängliga medel. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet I statsbudgeten anvisades . Utgiftsprognosen överstiger i statsbudgeten anvisade medel med . Inom utgiftsområdet har främst utgifterna för anslaget Kriminalvården reviderats upp från i statsbudgeten till i den nuvarande prognosen. Anslaget budgeterades dock lågt med avsikten att en del av anslagssparandet skulle förbrukas. Utgifterna ryms inom tillgängliga medel. Utgiftsområde 6 Totalförsvar I statsbudgeten anvisades . Utgiftsprognosen överstiger i statsbudgeten anvisade medel med , bl.a. till följd av stora förväntade materielleveranser . De högre utgifterna täcks genom förbrukning av anslagssparande och genom ett ianspråktagande av anslagskrediten. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar I statsbudgeten anvisades för detta utgiftsområde. Utgiftsprognosen innebär att budgeterade medel överskrids med totalt ca . Orsaken till det befarade överskridandet är främst att utgifterna på anslaget Kommunersättningar till flyktingar ökat mer än väntat eftersom ett större antal personer tagits emot av kommunerna. Antalet personer i mottagningssystemet för asylsökande beräknas också bli högre än vad som antogs i statsbudgeten, vilket ökar utgifterna på anslaget Mottagande av asylsökande jämfört med statsbudgeten. Överskridandet finansieras delvis på tilläggsbudget genom att bl.a. anslagen för Migrationspolitiska åtgärder och Utresor för avvisade och utvisade minskas. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten anvisades . På tilläggsbudget har ytterligare anvisats för (Bidrag till äldrebostäder m.m.). Utgiftsprognosen överstiger i statsbudgeten och tilläggsbudgeten anvisade medel med . Inom utgiftsområdet har bl.a. utgifterna för anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. blivit högre än förväntat till följd av ökade tandvårdsutgifter. De högre utgifterna täcks av ett ianspråktagande av anslagskrediten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp I statsbudgeten anvisades . Utgiftsprognosen överstiger i statsbudgeten anvisade medel med . Utgifterna för sjukpenning ökar kraftigare än vad som förväntades i statsbudgeten p.g.a. längre sjukskrivningsperioder och ett större antal sjukdagar. Totalt beräknas utgifterna för anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. bli högre än på statsbudgeten anvisade medel. I diagram 7.1 visas månatliga avvikelser från statsbudgeten för sjukpenning och rehabilitering. Utgifterna för förtidspensioner beräknas bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten till följd av ett större antal förtidspensionärer. De högre utgifterna täcks av ett ianspråktagande av anslagskrediten. Diagram 7.1 Avvikelser från statsbudgeten t.o.m augusti: Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Miljoner kronor Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den nuvarande utgiftsprognosen visar att utgifterna inom utgiftsområdet förväntas uppgå till , vilket är högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Inom utgiftsområdet har dock väsentliga förskjutningar av utgifterna skett mellan olika anslag. Utgifterna på anslagen Allmänna barnbidrag och Föräldraförsäkring har reviderats ned med 0,2 respektive . Den lägre utgiftsnivån beror bl.a. på en ny befolkningsprognos som visar att det nu beräknas födas färre barn jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Utgifterna för Underhållsstöd bedöms dock överstiga budgeterade medel med . I tilläggsbudget föreslås att överskridandet finansieras genom att anslaget Föräldraförsäkring minskas. Diagram 7.2 Avvikelser från statsbudgeten t.o.m. augusti: Underhållsstöd Miljoner kronor Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet I budgetpropositionen beräknades den öppna arbetslösheten uppgå till . ekonomiska vårproposition reviderades denna prognos ned till . Prognosen har reviderats ned ytterligare till . I statsbudgeten anvisades för utgiftsområdet. Till följd av nedrevideringen av prognosen för den öppna arbetslösheten minskades anslaget för arbetslöshetsersättning med på tilläggsbudget i den ekonomiska vårpropositionen. Den aktuella beräkningen visar att utgifterna inom utgiftsområdet förväntas uppgå till , vilket således är lägre än vad som anvisats på statsbudgeten. Diagram 7.3 Avvikelser från statsbudgeten t.o.m. augusti: Bidrag till arbetslöshetsersättningen Miljoner kronor Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I budgetpropositionen anvisades anslagsmedel på totalt för detta utgiftsområde. Till följd av att bl.a. utgifterna för resursarbeten överfördes till utgiftsområde 14 från utgiftsområde 13 ökades anvisade medel med totalt på tilläggsbudgeten i den ekonomiska vårpropositionen. Utgifterna inom utgiftsområde 14 beräknas nu bli . På tilläggsbudget föreslås nu att anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med mot bakgrund av att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer vara lägre än vad som beräknades i samband med statsbudgeten . Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsprognosen visar att det förväntade utfallet överstiger i stats- och tilläggsbudget anvisade medel med ca . Inom utgiftsområdet har främst utgifterna för anslaget Studiemedel m.m. reviderats upp med ca jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I statsbudgeten och i tilläggsbudgeten i den ekonomiska vårpropositionen har anvisats till detta utgiftsområde. Den aktuella utgiftsprognosen överstiger anvisade medel med . Inom utgiftsområdet har bl.a. utgifterna för anslaget Särskilda utgifter för universitet och högskolor m.m. reviderats upp. De högre utgifterna täcks av anslagssparande. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Den nuvarande utgiftsprognosen visar att utgifterna inom utgiftsområdet förväntas uppgå till , vilket är lägre än vad som anvisats på statsbudgeten och tilläggsbudgeten i den ekonomiska vårpropositionen. Inom utgiftsområdet har väsentliga förskjutningar av utgifterna skett mellan olika anslag. Anslaget Räntebidrag har reviderats ned med jämfört med statsbudgeten till följd av lägre marknadsräntor. har utgifter till följd av garantiåtaganden (anslaget : Garantiverksamhet) reviderats upp med . överskridande finansieras delvis på tilläggsbudget genom att bl.a. anslagen Räntebidrag, Investeringsbidrag för anordnande av bostäder till studenter m.fl. och Fonden för fukt och mögelskador minskas. Diagram 7.4 Avvikelser från statsbudgeten t.o.m. augusti: Bostadsgarantier Miljoner kronor Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård I statsbudgeten och i tilläggsbudgeten i vårpropositionen har sammantaget anvisats till detta utgiftsområde. Den aktuella utgiftsprognosen överstiger anvisade medel med . De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till s.k. äldreanslag och täcks av anslagssparande och reservationer. Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsprognosen är lägre än i statsbudgeten anvisade medel för . Nedrevidering har bl.a. gjorts av anslaget Åtgärder för el- och värmeförsörjning i . Utgiftsområde 22 Kommunikationer I statsbudgeten anvisades sammantaget till detta utgiftsområde. I den aktuella prognosen beräknas utgifterna bli högre jämfört med statsbudgeten. Upprevideringar i förhållande till statsbudget har bl.a. gjorts av anslagen Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar. De högre utgifterna innebär främst ett ökat ianspråktagande av anslagsbehållningar. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. Utgiftsprognosen är lägre än i statsbudgeten anvisade medel för . Förklaringen är främst att de EU-finansierade utgifterna för bl.a. Arealersättning och djurbidrag m.m. och Intervention och exportbidrag beräknas bli lägre än budgeterade belopp. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner På statsbudgeten anvisades . beräknas utgifterna nu uppgå till . Utgiftsökningen förklaras huvudsakligen av att kommunsektorn tillfördes ytterligare för vård, skola och omsorg ekonomiska vårproposition. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsprognosen är högre än i statsbudgeten anvisade medel för . Upprevideringar i förhållande till statsbudgeten har gjorts av anslaget Mervärdesskattebaserad avgift och den avgift som baserar sig på bruttonationalinkomsten. 7.3 Förslag till tilläggsbudget 7.3.1 Inledning Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. I den nya budgetprocessen avses regeringen, om behov föreligger, redovisa förslag till tilläggsbudget . I årets ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) föreslog regeringen ändringar och nya anslag för statsbudgeten för (tilläggsbudget 1). De ytterligare förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp redovisas i det följande. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till totalt . Minskningarna av anslag uppgår till sammanlagt . Indragningarna av anslagsbehållningar uppgår till totalt . Ökningen av inkomsterna till följd av förslagen på tilläggsbudget uppgår till totalt . Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsvarande minskningar av andra utgifter . För de flesta anslagsökningar föreslås således finansiering, i första hand genom minskningar av andra anslag. För tre anslag är det enligt regeringens bedömning inte möjligt att fullt ut finansiera de ökade utgifterna på detta sätt. Detta gäller anslagen för mottagande av asylsökande och för kommunersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 8 samt anslaget för Statens bostadskreditnämnds garantiverksamhet under utgiftsområde 18. Det under utgiftsområde 14 uppförda anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med . Denna minskning tas inte i anspråk för någon viss anslagshöjning. Sammantaget uppgår anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget därmed till en ökning med netto. Förslaget till tilläggsbudget ryms inom de budgetpolitiska målen, dvs. utgifterna överskrider inte utgiftstaket och saldomålet uppnås. Teknisk justering av anslagen för förvaltningsändamål I budgetpropositionen anmälde regeringen att en teknisk justering hade genomförts av de utgiftsområdesramar som omfattar anslag för förvaltningsändamål. Justeringen gjordes med anledning av en av beslutad förändring av finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). I efterhand har regeringen konstaterat ett fel i underlaget för justeringen. En teknisk justering genomförs därför av utgiftsområdesramarna för . För vissa anslag är det enligt regeringens bedömning nödvändigt att göra en justering redan innevarande budgetår. De ökade utgifterna täcks av motsvarande inkomster på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter. Regeringen föreslår att anslag där justeringen uppgår till eller mer anvisas ytterligare medel på tilläggsbudget enligt nedanstående tabell. Justeringen innebär att berörda anslag ökas med sammanlagt . Tabell 7.5 Teknisk justering av anslagen för förvaltnings- ändamål 1998 Tusental kronor Anslag Höjning UO 1 C1 m.m.1 18 893 UO 3 A2 A3 och uppbörd Skattemyndigheterna 1