prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Vad beträffar farleder och utmärkning ligger investeringsnivån på ca . Vidare planeras en återanskaffning av 18 lotsbåtar till en kostnad av ca . Samtliga lotsbåtar förses med avgaskatalysatorer. Investeringarna inom sjökartläggning uppgår till ca och avser utrustning för sjömätning. De två äldsta isbrytarna och kommer att ersättas med tre nya fartyg. Dessa kommer inte att ägas av verket. har i stället slutit ett samarbetsavtal med och /S som ger verket tillgång till fartygen under tre vintermånader. används de som s.k. supply-fartyg. Investeringarna fördelas på verksamhetsområden enligt följande: 1999 2000 2001 Farleder 38 965 37 310 26 700 Lotsning 71 435 43 200 31 000 Sjöräddning 2 400 1 100 600 Sjökartläggning 24 660 10 645 6 390 Isbrytning 17 000 17 000 4 000 Tekniska avdelningen 3 080 1 080 1 080 Summa investeringar 157 540 110 335 69 770 Regeringens överväganden I budgetpropositionen för föreslog regeringen att soliditeten skall sänkas. Regeringen anser fortfarande att soliditeten är för hög och att den bör understiga nuvarande nivå på och tillstyrker därmed inte förslag om att bibehålla soliditeten på . I enlighet med de principer som regeringen numera allmänt tillämpar för ägarkrav på affärsdrivande verksamhet bör det långsiktiga målet för soliditeten uppgå till lägst . Regeringen avser därför besluta om en extra inleverans . Vad gäller räntabilitetsmålet bör det, i enlighet med förslag, ligga fast på av eget kapital. Regeringen föreslår i likhet med att utdelningskravet bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis slutligt fastställas av regeringen i samband med årsbokslutet. Regeringen föreslår vidare att den nu gällande prisrestriktionen skall vara oförändrad vilket innebär att höjningar av farledsavgifterna inte får överstiga nettoprisindex räknat . Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning. Mot bakgrund av regeringens överväganden redovisas följande prognoser över resultat m.m. 2001. 1998 1999 2000 2001 Resultat efter skatt och skattemotsv. 59,5 68,8 73,9 77,5 Räntabilitet på eget kapital (%) 5,6 6,5 7,0 7,0 Soliditet (%) 51,3 45,0 46,0 47,0 Beräknad skattemotsv. 23,1 26,7 28,8 30,2 Beräknad utdelning 119,8 22,9 24,6 25,8 Finansiella befogenheter treårsplan investeringar finansieras helt med egna medel. Därutöver har bemyndigande att inom en given ram ta upp lån i . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . får placera kassamässigt överskott i bank och på räntebärande konto i . Anslag för B1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 44 415 1999 Förslag 44 415 2000 Beräknat 61 000 2001 Beräknat 61 000 Från anslaget finansieras tjänster inom verksamhetsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Regeringens överväganden Resultatinformation anför att handelssjöfartens betalningsansvar ökat markant och att anslaget inte täcker de kostnader som främst fritidsbåtssektorn åsamkar . beräknar att kostnaderna för fritidsbåtsverksamheten uppgår till totalt och föreslår att en första uppjustering av anslaget görs för med till . Slutsats har även i tidigare treårsplaner redovisat att handelssjöfartens betalningsansvar ökat markant och att anslaget inte täcker de kostnader som främst fritidsbåtssektorn åsamkar . I budgetpropositionen för redovisade regeringen att den med anledning av det statsfinansiella läget inte kunde tillstyrka någon anslagshöjning. Av samma skäl tillstyrker regeringen inte någon höjning av anslaget för . I budgetpropositionen för anförde regeringen att den avsåg återkomma till med ett konkret förslag till hur en allmän registrering av fritidsbåtar skall genomföras. Regeringen bedömer att frågan behöver beredas vidare innan ett förslag föreläggs . Regeringen avser därför att återkomma till med ett konkret förslag hur registrering av fritidsbåtar bör genomföras. B2 Transportstöd till Utgift Tusental kronor 190 000 1999 Förslag 190 000 2000 Beräknat 0 1 1 överförs anslaget B2 Transportstöd till till anslaget D6 Rikstrafiken. har inkommit med en hemställan om ökat anslag för transportstödet till . Enligt avtalet om Gotlandstrafiken förutsätts basutbudet omfatta två konventionella färjor, och , och ett enskrovs höghastighetsfartyg i stål. Med hänsyn till den ökande godsvolymen och förväntade förändringar i tillämpningen av reglerna för farligt gods kommer inte de tre fartygen i basutbudet att klara godstrafiken på ett tillfredsställande sätt juni . föreslår därför att bibehålls i trafiken även . beräknar att merkostnaderna för statens del kommer att uppgå till för att utnyttja juni . Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och ett nytt rekord uppnåddes med drygt 1,1 miljoner passagerare. Lastvolymen har till följd av lågkonjunkturen haft en något vikande utveckling. Den gynnsamma resandeutvecklingen kan bl.a. förklaras med ökat intresse för turism i . Regeringen anser, i likhet med , att det är angeläget att klara godstrafiken på ett tillfredsställande sätt juni och tillstyrker en höjning av anslaget med till . Regeringens förslag: Avvecklingen av Gotlandstillägget skall skjutas upp . Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen för redovisade regeringen att transportförmedlingsföretagen, som en följd av Gotlandstilläggets avveckling, i enlighet med beslut (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99), höjt sina fraktpriser till och från , vilket ledde till starka negativa reaktioner från bl.a. näringsliv. beslutade därför att sänka längdmetertaxan för transportstödsberättigade transporter till och från till . Transportförmedlingsföretagen sänkte därefter sina fraktpriser. Regeringen har vidare gett i uppdrag att i samråd med berörda intressenter utarbeta förslag till en modell för stöd till godstransporter till och från . förslag går i korthet ut på ett nolltaxesystem, som innebär att statens kostnader ökar med . Förslaget har remissbehandlats. Vissa remissinstanser oroas av att ett stöd av den föreslagna typen kan leda till snedvridna konkurrensförhållanden och ge felaktiga incitament för transportföretagen att utveckla kostnadseffektiva transportlösningar. Regeringen bad därför om ett kompletterande remissvar i vilket verket särskilt skulle belysa vilka risker som finns med införandet av en s.k. nolltaxa. Vidare skulle utformningen av ett s.k. Norrlandsstöd utvecklas. lämnade sitt kompletterande remissvar till regeringen . Av svaret framgår att stödet bör göras mer effektivt och kunna stimulera till en effektivisering av transporterna. Verket konstaterar att detta kräver ytterligare analyser och att ett transportstöd i linje med det s.k. Norrlandsstödet därvid kommer att behandlas närmare. Regeringen bedömer, i likhet med , att frågan behöver beredas vidare och avser därför att återkomma i frågan till i budgetpropositionen för . I avvaktan på denna beredning föreslår regeringen att den fortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget bör avvakta och tillägget bör vara även . Regeringen har därför i denna proposition lämnat förslag till lag om ändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter (avsnitt 2.1). Avtalet med Som framgick av förra årets budgetproposition upphörde avtalet med om linjetrafiken på . I samband med avvecklingen av avtalet uppkom vissa icke oväsentliga kapitalkostnader och kostnader för tillsyn av fartygen i avvaktan på försäljning. har redovisat den slutliga kostnaden till ca . Regeringen återkommer till med en redovisning av finansieringen. B3 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 62 660 1999 Förslag 62 660 2000 Beräknat 62 660 2001 Beräknat 62 660 Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och samt ersättning till . Regeringens överväganden Regeringen beräknar anslaget för till . B4 Bidrag till sjöfarten Utgift Tusental kronor 489 797 1999 Förslag 405 000 2000 Beräknat 405 000 2001 Beräknat 405 000 1 Varav 110 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. antog ett sjöfartspolitiskt beslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) som innebär att staten är beredd att skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten för åren 1997 2001. Statligt stöd skall lämnas till arbetsgivarens kostnader för skatt och sociala avgifter. Konkurrenssituationen för den svenska handelsflottan har dock stegvis försämrats . I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150) anförde regeringen följande: I budgetpropositionen redovisade regeringen sina bedömningar av konkurrenssituationen för den svenska sjöfartsnäringen. Regeringen utvecklade sin syn i en särskild skrivelse till . I skrivelsen angavs att inriktningen av regeringens sjöfartspolitiska arbete skulle vara att snabbt pröva förutsättningarna för att kunna reducera bemanningskostnaderna. Regeringen har prövat dessa frågor och gör bedömningen att det finns behov av ett visst ytterligare beredningsarbete bl.a. mot bakgrund av det nya pensionssystemet. En interdepartemental arbetsgrupp kommer därför att tillsättas. Regeringen har beslutat att från tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter per kalenderår och årsarbetskraft i enlighet med den av beslutade reviderade budgeten avseende för . Beslutet fattades i avvaktan på att ett förslag till mer långsiktiga lösningar av dessa frågor skulle presenteras av regeringen i budgetpropositionen för . Regeringens överväganden Resultatinformation Flera länder inom EU bl.a. och har inom ramen för EG- kommissionens nya riktlinjer för statsstöd till sjöfarten () förstärkt sina näringspolitiska insatser på sjöfartsområdet. Detta har påverkat den svenska handelsflottans konkurrenskraft negativt. Flera statliga studier och utredningar har bekräftat detta. Regeringen gör den bedömningen att det nuvarande riksdagsbeslutet bör förstärkas för att man skall kunna bryta trenden vad gäller utflaggning. Utgångspunkten för regeringens förslag är att genom en kombination av statliga åtgärder och åtgärder som sjöfartsnäringen själv vidtar kunna minska kostnadsgapet gentemot våra närmaste konkurrentländer. En sådan möjlighet kan skapas genom att staten höjer bidraget till kostnader för de sociala avgifterna till per kalenderår och årsarbetskraft. Sjöarbetsmarknadens parter behöver för sin del träffa avtal om löner och anställningsvillkor för vissa grupper av tillfälligt anställt sjöfolk för att förstärka den svenska handelsflottans konkurrenskraft. Sjöarbetsmarknadens parter har utvecklat denna tanke i särskilda principöverenskommelser och ramavtal vilka innebär möjligheter att i väsentlig grad minska bemanningskostnaderna. Dessa möjligheter bör kunna utnyttjas. Möjligheten att anställa sjömän bosatta utanför EES , högst , är det moment som är mest betydelsefullt för bemanningskostnaderna. Parterna har därvid förutsatt att befrielse från inkomstskatt och sociala avgifter skulle kunna medges liksom att i obligatoriska krav på sociala trygghetsersättningar skulle kunna ersättas med avtalsbundna sådana. Regeringen har granskat parternas förslag i de två sistnämnda avseendena och funnit att de utgör ett avsteg från grundläggande principer för beskattningen av arbetsinkomster. Att slopa arbetsgivaravgifterna för dessa sjöinkomster strider mot principerna för och finansieringen av socialförsäkringsförmånerna och inte minst den beslutade inkomstgrundade ålderspensionen. Avgifterna kan inte avskaffas utan justeringar i pensionsreformen. När det gäller ersättning vid arbetsskada får det anses strida mot försäkringens principer att frånta vissa grupper denna trygghet. Regeringen har i sin granskning också funnit att konkurrensförbättringen för den svenska handelssjöfarten i huvudsak är densamma med regeringens förslag som med parternas, under förutsättning att parterna utnyttjar den möjlighet att träffa avtal om löner och vissa anställningsvillkor för tillfälligt anställda bosatta utanför EES-området som gällande lagstiftning medger. Slutsats Konkurrensförutsättningarna för den svenska handelssjöfarten bör enligt regeringens mening förbättras genom en kombination av statliga åtgärder och åtgärder som sjöfartsnäringen själv vidtar. Det är enligt regeringens mening särskilt viktigt att besluten präglas av långsiktighet. Regeringen avser därför att höja bidraget till sjöfarten för sociala avgifter till per kalenderår och årsarbetskraft när sjöarbetsmarknadens parter kommit överens om åtgärder som påtagligt förbättrar den svenska handelssjöfartens konkurrenskraft. Om sådan överenskommelse inte träffas kommer regeringen att besluta att bidraget till socialavgifter skall återgå till . Tills vidare föreslår regeringen att anslaget ligger kvar på nivån . Regeringen är vidare beredd att höja anslaget om det visar sig motiverat med hänsyn till handelsflottans storlek. överväganden Resultatinformation framfördes önskemål bl.a. från företrädare för näringslivet och de fackliga organisationerna i om att en farled borde inrättas mellan Siljan och . begärde av underlag avseende förutsättningarna att göra tillgänglig för handelssjöfarten. lämnade en rapport som visar att det är tekniskt möjligt att göra älven farbar för handelsfartyg av s.k. europastandard och tillgänglig också . Verket påpekar att ett sådant projekt är förenat med intressekonflikter både inom miljö- och vattenkraftsområdet. Två tänkbara farledsalternativ redovisas, ett med in- och utfart i och ett genom . Kostnaderna kan i båda fallen uppskattas till . Området utmed Nedre från till är i sin helhet av riksintresse enligt 1 och 2 kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. beslöt att i enlighet med regeringens förslag avsätta området som nationalpark. Slutsats Regeringen kommer mot den redovisade bakgrunden inte att aktualisera frågan om att inrätta en farled mellan Siljan och . Vänersjöfarten Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen har i det transportpolitiska arbetet uppmärksammat frågan om Vänersjöfartens speciella situation men frågan berördes inte explicit i den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56). Av betänkande 1997/98:TU10 framgår att det finns en oro för att sjöfarten till och från skulle kunna påverkas av lägre avgifter för järnvägens godstrafik från och att det därför finns skäl att följa utvecklingen med uppmärksamhet genom bl.a. och genom Godstransportdelegationen. Slutsats Regeringen anser i likhet med att det är angeläget att bl.a. följer trafikutvecklingen i . Regeringen har fattat beslut om att inrätta en särskild Godstransportdelegation. I dess uppgifter ingår bl.a. att följa godstrafikutvecklingen och därmed också sjöfarten till och från . Regeringen förutsätter i likhet med att också delegationen följer utvecklingen och vid behov föreslår regeringen lämpliga åtgärder för att trygga en god godstransportförsörjning. Färjetrafiken Regeringens överväganden Resultatinformation Den l upphör möjligheten att köpa och ta i land varor skattefritt från de färjor som går i trafik mellan EU:s länder, med undantag för . fanns det 50 olika färjelinjer med 31 olika linjesträckningar till och från . Nästan 40 miljoner passagerare, 4,4 miljoner personbilar och 1,4 miljoner lastbilar/trailers fraktades på 52 olika fartyg varav 16 stycken förde svensk flagg. har, liksom flera andra EU-stater, genomfört utredningar, bl.a. genom , som visar de effekter i olika avseenden avvecklingen av taxfreeförsäljningen kan få. Regeringen tillsatte en särskild sjöfartsutredare vars uppgift bl.a. var att belysa taxfree-effekterna främst med avseende på de trafikala effekterna inom sjöfarten. Utredaren lämnade sitt betänkande SOU 1998:49 Konsekvenser av att taxfreeförsäljningen avvecklas inom EU . Utredarens slutsatser är att färjetrafiken till och från , precis som i andra EU-stater, avsevärt kommer att påverkas genom omläggning av linjer, minskad sysselsättning och turism, men att transportförsörjning inte hotas. Utredaren menar att det knappast finns anledning för staten att vidta några särskilda åtgärder utom avseende trafiken mellan och den s.k. Kvarkentrafiken. och andra intressenter har i ett flertal kontakter med såväl företrädare för det svenska som det finska kommit med samma förslag och betonat vikten av att trafiken kan upprätthållas året runt. Utöver detta påpekar utredaren att det även efter avvecklingen kommer att finnas väsentliga skatteskillnader mellan EU:s medlemsstater och att dessa frågor ytterligare bör belysas. Inom område utreds därför punktskattefrågorna i anslutning till taxfreeavvecklingen Dir. 1997:152 Översyn av förfarandereglerna för punktskatter m.m. bedriver också ett med medlemsstaterna samordnat arbete för att bedöma om det finns behov av gemensamma regler på detta område fr.o.m. . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Flertalet remissinstanser ansluter sig till sjöfartsutredarens allmänna bedömningar. Ett par instanser däribland menar att det är angeläget att följa utvecklingen. samt lyfter även fram svårigheten att kunna bedöma vilka färjelinjer som skall anses samhällsmotiverade om trafiken skulle upphöra. En fullständig remissammanställning finns tillgänglig hos (K98/1168/2). Slutsats Färjetrafiken till och från liksom förutsättningarna för den svenska färjesjöfarten kommer att förändras men förändringarna kommer sannolikt inte att leda till att den svenska transportförsörjningen hotas. Regeringen anser att en anpassning till den nya marknadssituationen generellt sett måste ske genom åtgärder som marknadens aktörer själva vidtar. Det gäller även Kvarkentrafiken som är viktig ur en rad olika aspekter. Regeringen anser att det finns anledning att följa utvecklingen inom färjesjöfarten. En sådan uppföljning ligger väl i linje med bevakningsuppgifter. Den tillsatta Godstransportdelegationen skall också särskilt uppmärksamma eventuella brister i transportförsörjningen, bl.a. när det gäller färjetrafiken över Kvarken. Åtgärder mot förorening från fartyg Efter beslut av regeringen kan kostnader betalas som uppkommit till följd av förelägganden eller förbud som föreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. 14.3 () har till uppgift att tillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids- och kulturliv. HKF:s verksamhet finansieras genom en avräkning på farledsavgifter samt av egna avgiftsintäkter. Avräkningen på farledsavgifterna för är . Regeringens överväganden HKF föreslår att av rådets totala kostnader skall finansieras genom avräkning av farledsavgifterna. Med anledning av att HKF har medgivits en nettobudget i momshänseende blir årets avräkning mindre jämfört med . Vidare beräknar HKF att de egna avgiftsintäkterna uppgår till . Regeringen tillstyrker HKF:s förslag till avräkning av farledsavgifter för rådets kostnader. revisionsberättelse för innehåller inga invändningar. 14.4 Luftfart Flygmarknaden Antalet flygpassagerare i linjefart och chartertrafik ökade till 19,2 miljoner vid de statliga flygplatserna. Detta är den högsta siffran . Utrikestrafiken svarade för den övervägande delen av ökningen. Utrikes ökade antalet passagerare till 12,8 miljoner och inrikes till 6,4 miljoner. Utrikes passagerare har ökat , men efter ett svagt nittiotal har även inrikesflyget ökat. Detta speglar i huvudsak den svenska ekonomin med en fortsatt god exportutveckling samt en svagare ökning av inhemsk efterfrågan. Antalet landningar i linjefart och chartertrafik ökade till 241 000. Taxi- och allmänflyget fortsatte att minska och antalet landningar minskade till 105 000. Antalet överflygningar i svenskt kontrollerat luftrum ökade till 153 000, vilket är en fjärdedel av det totala antalet luftrumsrörelser. Ökningen beror bl.a. på öppnandet av nya flygvägar genom som medfört fortsatt ökning av den överflygande trafiken. Flygfrakten uppvisade även för en ökning, dock svagare än under de närmast föregående åren, med till . Den flygbefordrade posten ökade till . Den huvudprognos som redovisas av innebär för hela perioden 2001 en total ökning av passagerare i inrikestrafik , en total ökning av landningar i inrikes trafik , en total ökning av passagerare i utrikes trafik , en total ökning av landningar i utrikes trafik samt en total ökning av överflygningar . Den nya prognosen innebär genomgående uppskrivningar av huvudalternativet jämfört med föregående år utom beträffande överflygningar. Flyget har en särskilt stor betydelse för trafikförsörjningen i de delar av där stora avstånd gör att alternativa transportformer är svåra att använda. beslutade (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) att ett nytt statligt stöd till kommunala flygplatser skall införas från och med . Stödet skall ersätta dels det nuvarande driftbidraget till kommunala flygplatser i skogslän, dels resultatutjämningsbidraget mellan statliga och kommunala flygplatser. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Luftfartsverkskoncernens resultat efter finansiella poster var , en förbättring med jämfört med föregående år. Uppskattat motsvarande resultat för är . inlevereras till staten. Regeringen konstaterar att uppfyllt uppställda mål avseende utdelning och soliditet. Också räntabilitetsmålet är uppfyllt. Verksamhetsmålen för säkerhet och luftfartspolitik kan anses uppfyllda i huvudsak. Större förändringar har påbörjat ett effektiviseringsprojekt, Uppdrag 2000, för att förhindra långsiktigt bestående resultatförsämringar. Målet med projektet är att genomföra åtgärder som förbättrar resultatet med totalt . Mål - Målet för räntabilitet på eget kapital föreslås ligga kvar på nuvarande nivå, . - Det långsiktiga soliditetsmålet på föreslås oförändrat. - Utdelningskravet, en tredjedel av resultatet efter skattemotsvarighet, föreslås oförändrat. - Prisrestriktionen, som innebär att trafikavgifterna, exklusive undervägsavgifter, securityavgifter och bulleravgifter, i genomsnitt över åren får öka med högst nettoprisindex, mätt , föreslås oförändrad. Prioriteringar Flygsäkerhets- och miljöfrågor ges fortsatt hög prioritet. En investeringsnivå på föreslås för planperioden 2001. I planen ingår därvid anpassningsåtgärder vid de svenska flygplatserna för ett svenskt operativt deltagande i . Investeringarna avser i övrigt främst utbyggnad av tredje rullbana och modernisering av flygtrafikledningssystemet. utreder behovet av terminalkapacitet på . Behovet kommer att medföra investeringar som kommer att uppgå till väsentliga belopp. avser att återkomma till regeringen i ärendet. En låneram på föreslås, samt ramar för borgensåtaganden och säkerheter vid utställande av derivatinstrument. Resultatbedömning och slutsatser Luftfartsverkskoncernen redovisade för ett resultat efter finansiella poster på , en förbättring med jämfört med . Resultatförbättringen har till stor del sin grund i en kraftig tillväxt av flyget som transportmedel. Flyget har en tillväxt som inte haft sin motsvarighet . Det är framför allt utrikestrafiken som växer kraftigt men även inrikestrafiken visar nu tecken på en uthållig tillväxt. Detta innebär inte med automatik att branschen har av tillväxt framför sig. Trafikprognosen kan slå fel och prognosen bör därmed betraktas som relativt känslig. Resultatet efter finansiella poster för uppgår enligt nu gällande bedömning till . anser i årsredovisningen för att gällande verksamhetsmål för säkerhetsarbetet (safety och security) och luftfartspolitiken har uppfyllts. Investeringarna uppgick till . Investeringarna utgjordes bl.a. av färdigställandet av en ny flygplats i , ny terminal på /samt förberedelser för den tredje banan på . revisionsberättelse innehåller inte några invändningar mot årsredovisning för . Regeringen konstaterar att uppfyllt uppställda mål avseende utdelning och räntabilitet.