prop · GM0333 · 1999-01-01 00:00:00 — Den regionala och lokala tillsynen föreslås utövas av länsstyrelserna och kommunerna. Lagförslaget bereds inom . Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagstiftning . är den myndighet i som ansvarar för miljöräddningstjänst till sjöss. Verksamhetsområdet omfattar svenskt sjöterritorium, den ekonomiska zonen och sjöarna . har en beredskap dygnet runt för att kunna påbörja preventiva åtgärder för oljeutsläpp efter larm och bekämpningsåtgärder efter larm. skall ha en kapacitet att bekämpa oljeutsläpp på upp till . För kemikalieolyckor till sjöss gäller att skall kunna påbörja insats efter larm. skall också bidra till att internationella avtal kan följas vad avser insatsberedskap och bekämpningsförmåga. och har i rapporten Det svenska oljeskadeskyddet inför 2000-talet föreslagit mål och åtgärdsprogram för beredskapen mot utsläpp av farliga ämnen till sjöss. Regeringen har anslutit sig till dessa mål och angivit att de föreslagna förbättringarna bör övervägas inom ramen för den löpande verksamheten. ser därför inga skäl att föreslå ytterligare mål eller inriktning för myndighetens verksamhet utan strävar efter att, med tillgängliga medel och i samverkan med andra berörda myndigheter, genomföra det åtgärdsprogram som föreligger. Det internationella samarbetet för olje- och kemikaliebekämpning bedrivs inom ramen för Helsingforskonventionen, och Bonnöverenskommelsen. Dessa omfattar förutom samarbete vid miljöräddningstjänst även samordning av flygövervakning, utbyte av teknisk information och arbete i gemensamma projekt. Utöver detta deltar i arbetet inom () och i EU:s rådgivande kommitté för utsläpp till sjöss. Vikten av ett effektivt internationellt samarbete för att gemensamt kunna bekämpa större utsläpp till sjöss bör ånyo betonas. Detta bedöms vara den enda rimliga möjligheten att uppnå den kapacitet som erfordras för att kunna begränsa följderna av ett oljeutsläpp av sådan storlek att det skulle utgöra en fara för mycket omfattande skador på miljön. Regeringen tillsatte 1996 en utredning med uppdrag att göra en utvärdering av gällande regler för de ingripanden som kan bli akuella när ett oljeutsläpp har skett till sjöss. Utredaren skall göra en översyn av de författningar som finns på området samt föreslå åtgärder för att effektivisera det rättsliga beivrandet av dessa utsläpp. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete . Regeringen uppdrog åt att göra en översyn av informationssystemen för att tillgodose den civila havsövervakningens behov av underrättelser om sjöläget. Räddnings- verket redovisade uppdraget i rapporten sjöinformation . Rapporten har remissbehandlats. I rapporten framhålls att behoven av sjöövervakning och sjöinformation måste ses i ett helhetsperspektiv med säkerhetspolitiska dimensioner. Omvärldsförändringarna leder till nya hot och förutsätt- ningar samt successivt förändrat behov av sjöinformation. En väl fungerande sjöövervakning har en förebyggande verkan mot olika hot och risker. I rapporten konstateras att systemen för sjöövervakning och sjöinformation kan förbättras och effektiviseras genom ökad samordning och samverkan samt genom gemensamt utnyttjande av ny teknik. Sjöcentralerna föreslås nyttjas som en gemensam resurs för sjöverksamheterna. Försvarsmakten bör även fortsättningsvis ha ansvaret för produktion och drift av dessa med tilläggsuppgift att stödja de civila myndigheterna med information om sjöläget. föreslås få ett samordningsansvar att bevaka och koordinera de civila behoven av sjöövervakning, svara för den civila inriktningen av denna samt förmedla sjöinformation till berörda civila verksamheter. Vidare föreslås att bör ges uppgiften att verka för samordningen av samhällets sjöövervakning och sjöinformation och att det till bör knytas ett råd för sjöövervakning med representation från berörda myndigheter och organisationer. Flertalet remissinstanser delar i huvudsak rapportens slutsatser och förslag eller lämnar dem utan erinran. anser att verket bör tilldelas huvudansvaret för ett samordningssystem av relevant sjöinformation för den civila sjöfarten. En arbetsgrupp kommer att bildas inom för att bereda förslagen i rapporten. 16 IT-säkerhet () Sammanfattning: Den breddade användningen av informationsteknik leder till nya typer av sårbarhet. Konsekvenserna av tekniska fel, dataintrång m.m. blir större när allt fler system kopplas samman. Regeringen prioriterar därför åtgärder som syftar till att förbättra IT- säkerheten samt skyddet mot informationskrigföring. Regeringens arbete syftar till att skapa förtroende för den nya tekniken och att säkerställa att samhällsviktiga funktioner skyddas. För säkerhet på arbetas en strategi för samhällets IT-säkerhet fram. I ett kortare perspektiv är insatser för att säkra omställningen högprioriterade. Regeringen har i skrivelsen Informationssamhället inför 2000-talet (skr. 1998/99:2) behandlat frågan om IT-säkerhet. Regeringen konstaterar att den breddade användningen av informationsteknik leder till nya typer av sårbarhet. Samhällets ökande användning av informationsteknik skapar allt större beroenden p.g.a. den tilltagande sammankopplingen av system. ökar mängden data som skickas över datanätverk. Erfarenheterna visar att informationen som skickas ofta är känslig eller verksamhetskritisk för många aktörer. Konsekvenserna av tekniska fel, dataintrång m.m. blir därför större och drabbar allt fler i takt med att nya områden och verksamheter digitaliseras. Regeringen prioriterar därför åtgärder som syftar till att förbättra IT-säkerheten samt skyddet mot informationskrigföringen. Regeringens arbete syftar till att skapa förtroende för den nya tekniken och att säkerställa att samhällsviktiga funktioner skyddas. Viktiga delar i regeringens säkerhetsarbete är att föreslå en nationell strategi för IT- säkerhet och att anpassa lagstiftningen till nya krav. Regeringen uppdrog åt Statskontoret att ta fram ett förslag till en strategi för samhällets IT-säkerhet. Rapporten strategi för samhällets IT-säkerhet (1998:18) överläm- nades till regeringen . Statskontoret föreslog övergripande gemensamma mål samt förhållnings- och tillvägagångssätt för att öka samhällets IT-säkerhet. Förslaget preciserar statens ansvar och visar hur säkerhetsarbetet kan inordnas i det nationella IT-handlings- programmet. Rapporten ger också förslag till hur arbetet skall fördelas mellan olika statliga myndigheter. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med förslag till en nationell IT-strategi. Det pågår redan nu ett omfattande arbete för att förbättra säkerheten. Inom ramen för Toppledarforum pågår ett arbete med s.k. förtroendeskapande åtgärder. För att öka säkerheten hos myndigheter pågår en upphandling av tjänster för elektroniska tjänstekort. Upphandlingen sköts av Statskontoret och väntas blir klar . använder och elektroniska tjänstekort. gäller en ny paragraf i beredskapsförordningen (1993:242) som avser krav på säkerheten i IT-system hos beredskapsmyndigheter som är viktiga för det civila försvaret. I anslutning till detta har tagit fram föreskrifter och allmänna råd (FA22) för IT-säkerhetsarbetet hos dessa myndigheter. Bl.a. föreskrivs att en definierad grundsäkerhetsnivå skall gälla för samhällsviktiga IT-system. Grundsäkerheten utgör en rekommendation till kommuner, landsting samt kris- och krigsviktiga företag. En sådan grundsäkerhetsnivå ger även positiva effekter vid svåra påfrestningar i fred. tillsatte regeringen en arbetsgrupp för informationskrigföring (Ag IW) för att följa utvecklingen av de hot och risker som informationskrigföring innebär för samhället. En del av gruppens arbete berör beredskapen för svåra påfrestningar i fred. Arbetsgruppen har lämnat två rapporter (, och en öppen version av den senare rapporten ) där gruppen bland annat betonar vikten av att säkerhetskraven för civila system bör standardiseras och att ett incidentrapporteringssystem införs för statsförvaltningen. Arbetsgruppen föreslår även en bättre samordning inom framför allt den statliga sektorn för att möta nya hot och risker inom IT-området. Arbetsgruppen fortsätter sitt arbete bl.a. genom att inrikta sig på uppföljning av hot och risker på informations- krigföringsområdet och uppföljning av de strukturförslag som lagts fram i den andra rapporten. Regeringen betonar att varje företag, organisation eller myndighet måste ta ansvar för 2000-omställningen i sin egen verksamhet. Staten har ansvar för myndigheternas verksamhet och för att säkra de mest väsentliga samhällsfunktionerna. Regeringen anser att frågan är av stor vikt och överlämnade en särskild skrivelse till med en sammanfattande analys av läget samt en redogörelse för vidtagna och planerade åtgärder inför skiftet (lägesrapport om IT-omställningarna i samhället , skr. 1998/99:40). För att få en överblick och kunna göra bedömningar av anpassningsarbetets omfattning inom statsförvaltningen utfärdade regeringen en förordning om översyn av statliga myndigheters informationssystem (SFS 1997:30). Vidare har Statskontoret fått regeringens uppdrag att ge vägledning och metodstöd till myndigheterna. I den femte lägesrapporten skriver Statskontoret att statsförvaltningen är den sektor i samhället där den samlade kunskapen om anpassningsläget och medvetenheten om problematiken är störst. Trots att arbetet har gått framåt bedömer Statskontoret att det mesta arbetet med de tidskrävande aktiviteterna anpassning och test återstår, särskilt finns en osäkerhet vad gäller inbäddade system. Genom regeringens beslut har vissa sektors- myndigheter fått ett tydligare uppdrag att redovisa bedömningar av läget och riskerna inom samhällsviktiga funktioner. Vidare uppdrogs åt länsstyrelserna att vidta erforderliga förberedelser i lednings- organisationen inför de eventuella störningar som kan uppstå vid skiftet och åt att ge länsstyrelserna stöd i denna verksamhet. En första avrapportering har skett . Försvarsmakten har särskilt ålagts att kvartalsvis rapportera myndigheternas anpassningsarbete. Regeringen anser att det är av stor vikt att få en konsekvensbedömning av hur försvarsförmågan påverkas om inte omställningen går att fullfölja. Regeringen tillsatte en särskild delegation för att behandla frågor om omställningen av datorer och system som måste ses över (dir. 1998:10), 2000-delegationen. Delegationen består av företrädare för viktiga samhällsintressen och är ett samverkansorgan mellan offentlig och privat sektor. Delegationen skall noga följa och värdera arbetet med anpassningen . Särskild uppmärksamhet skall ägnas väsentliga samhällsfunktioner. Delegationen skall värdera informationen om hur arbetet fortskrider och uppmärksamma de som befinner sig i riskzonen för att inte klara omställningen på ett tillfredsställande sätt framförallt när det gäller samordning över samhällssektorer. Utöver den löpande rapporteringen skall en sammanfattande lägesbeskrivning lämnas av delegationen och en slutlig redovisning . Regeringen anser att frågan angående IT-omställningar är av högsta prioritet liksom att hålls informerad om utvecklingen. överlämnande regeringen skrivelsen Lägesrapport om IT-omställningen i samhället (skr. 1998/99:40) till . Skrivelsen innehåller ett klargörande av regeringens ansvar och organisation av arbetet. I skrivelsen redovisas av regeringen vidtagna och planerade åtgärder beträffande IT-omställningen . En första samlad rapport av läget inom väsentliga samhällsfunktioner lämnas. Därutöver redogörs för hur arbetet med datoromställningar i övriga samhällssektorer fortskrider. Regeringen avser att återkomma till med ytterligare en uppföljande rapportering samt vid behov en sista rapportering . Regeringen bedriver arbete för att allmänt skapa tilltro till den nya tekniken och främja utvecklingen på IT-området. Ett viktigt led är att justera lagstiftningen så att den tar hänsyn till de nya förutsättningarna som skapas. Ett konkret exempel är arbetet med att fastställa regler för hantering av digitala signaturer. En departementspromemoria (Digitala signaturer en teknisk och juridisk översikt, Ds 1998:14) presenterades och har remissbehandlats. Den svenska beredningen av frågan ligger nu till grund för det fortsatta arbetet med att inom EU utforma ett direktiv om digitala signaturer vilket förväntas träda 2001. tillkallade regeringen en ny (Kommissionen för analys av informationsteknikens påverkan på samhällsutvecklingen, dir. 1998:38). I kommissionens uppdrag ingår bl.a. att göra analyser av vilka problem och möjligheter som utnyttjandet av informationstekniken innebär ute i samhället Försvarsdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelsen 1998/99:33 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred.