prop · GM0320 · 1999-01-01 00:00:00 — Arbetet har varit en fortsättning på den analys av roller och problem med dessa som genomförde tillsammans med . Den nya organisationen innebär att en tydlig intern skillnad görs mellan säkerhetsrollen (norm och tillsyn) där nu security skyddet mot brottsliga handlingar) integreras med safety (flygsäkerhet) i , sektorsrollen som har en egen enhet Luftfart och samhälle samt produktionsrollen (flygplatshållning, flygtrafikledning, Brand och Räddningsskolan samt den kommersiella verksamheten). uppgick antalet anställda till 4 393. blev affärsverk (prop.1986/87:100) då bl.a. beslutade att fick disponera sina avskrivningsmedel för finansiering av investeringar. har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. skall även verka för säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten. Vidare skall arbeta för att sjöfarten miljöanpassas. har påbörjat ett arbete med att rationalisera sin verksamhet. Arbetet fortsätter och för treårsperioden räknar med en besparing på ca . Antalet anställda uppgick till 1 545. förvaltade av förvaltar fyra bolag, , , Svenskhemmet och . (Operan) Operan är nationalscen för opera och balett. Nationalscensuppdraget definierades senast i prop. 1996/97:3. Där sades att Operan bör vara den i ledande institutionen inom sitt konstområde, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det nationella kulturarvet inom sitt konstområde, nå en stor och bred publik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. fick Operan ca i statsanslag. Operans övriga intäkter uppgick till ca . resultat efter bokslutsdispositioner är ett underskott på . Det egna kapitalet har därigenom minskat från till . Operans totala publikantal har med vissa fluktuationer legat kring 200 000 besökare . Det motsvarar en genomsnittlig beläggning på . Antalet föreställningar har ökat och nyproduktionerna mer än fördubblats . Operan strävar efter att nå en bredare publik genom ökat turnerande och en intensifierad marknadsföring över hela landet. Andelen besökare från andra delar av landet än ligger f.n. på . Förhyrningen av som en andrascen fr o m. är ett led i ansträngningarna att öka tillgängligheten. () är nationalscen för opera och balett. Nationalscensuppdraget definierades senast i prop. 1996/97:3. Där sades att bör vara den i ledande institutionen inom sitt konstområde, vara ett föredöme för andra scener, vårda och främja det nationella kulturarvet inom sitt konstområde, nå en stor och bred publik, ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. fick ca i statsanslag, varav var ett engångsanslag för kostnader i samband med omorganisation. Utöver statsanslaget hade intäkter på ca . Vid utgången av var kapital förbrukat, varför kontrollbalansräkning upprättades. Kapitalet återställdes genom att regeringen med medgivande övertog ett lån i på från (prop. 1997/98:1, volym 1, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:45). resultat är efter finansiella dispositioner . Målet är att - 2002 skall redovisa en årlig disponibel vinst på med oförändrad statsbidragsnivå. har haft ett relativt jämnt publiktal på ca 270 000 besökare. Det totala antalet föreställningar var något lägre än de två närmast föregående åren, medan andelen barn- och ungdomsföreställningar har ökat, liksom publiken vid dessa föreställningar. hade 32 produktioner på repertoaren och gav totalt 1 012 föreställningar. Beläggningen har varit i genomsnitt . spelade 97 föreställningar på turné för totalt 22 000 åskådare. stängdes två scener och öppnades en ny, . Besökskapaciteten har därmed ökat med 240 platser till maximalt 1 630 platser. fortsätter att hålla en bred repertoar med ett stort antal nyuppsättningar. Teatern har utökat sitt åtgärdsprogram för att nå en större och bredare publik. Svenskhemmet A/S Svenskhemmet utanför är nationalgåva till . Svenskhemmet fungerar som gästhem och konferenscentrum, men bedriver också en omfattande kulturell programverksamhet. Anläggningen, som invigdes , har successivt byggts ut och standardförbättrats. togs en ny stor aula, den s.k. , i bruk. drivs svenskhemmet som ett av svenska staten helägt norskt aktiebolag, Svenskhemmet A/S. Bolaget svarar för svenskhemmets drift utom i två avseenden. Byggnaderna förvaltas av , som debiterar bolaget en årlig lokalhyra enligt gängse regler för den statliga fastighetsförvaltningen. Hotell- och restaurangverksamheten drivs av ett privatägt bolag, A/S. Enligt avtal mellan de båda bolagen skall en viss del av vinsten i hotellrörelsen tillfalla svenskhemmets övriga verksamhet. Resultatet i A/S har medgivit sådana årliga överföringar. Svenskhemmet A/S redovisade en vinst på ca . Bidrag till Svenskhemmet A/S lämnas även över statsbudgeten, dels i form av ett årligt driftstöd, dels i form av vistelsestipendier, som fördelas av Svensk-norska samarbetsfonden. Det statliga driftstödet uppgick till . Med anledning av betänkandet Svenskhemmet förvaltningsform (SOU 1997:59) har regeringen fastställt mål för svenskhemmets syftesnära programverksamhet. Målen innebär ingen ändrad inriktning av verksamheten. AB:s () huvuduppgifter är utsändning av radio och TV. Bolagets verksamhet har dominerats av utsändningar från public serviceföretagen (, och ) och (publ). Dessa företag sänder rikstäckande sändningar med tillstånd av regeringen. I de villkor som bifogas tillstånden anges att företagen skall köpa utsändningstjänster från . Utsändningsverksamheten i denna del är därmed inte konkurrensutsatt men skall bedrivas med skälig lönsamhet. konkurrensutsatta verksamhet motsvarade av omsättningen . Den totala omsättningen var ca . lämnade en utdelning till ägaren på för . Utdelningen har betalats in på rundradiokontot i enlighet med en förbindelse mellan ägaren och . Skiftet från analog till digital teknik i verksamhet fortgår. fattade regeringen beslut om att digitala TV-sändningar skall inledas i fem områden. Sändningarna kommer att kunna nå mer än halva befolkning. beslutade regeringen om att ge 11 programföretag tillstånd att sända digital TV. I ett avtal som bilagts besluten framgår att samtliga programföretag kommit överens om vissa samverkansfrågor. I avtalet ingår bl.a. att skall handha den tekniska driften av multiplexrar och vara sändaroperatör. Vidare innehåller avtalet överenskommelse om att bolaget i (som ägs av och Radiotjänst i ) skall handha frågor kring åtkomstkontroll, elektronisk programguide m.m. förvaltade av förvaltar två bolag, () och AB . Viktiga förändringar i fick två nya regeringsuppdrag, dels att vara huvudman för och förvalta ett nationellt system för certifierade miljövarudeklarationer, dels att administrera den svenska delen inom de europeiska miljöpriserna för industrin - EBEAFI (European Better Environment Awards for Industry) - kallade Bästa Industriellt Miljöarbete (SBEAFI). Närings- och Företag förvaltade av Närings- och Närings- och förvaltar statens ägande i 22 företag. Huvuddelen avser industriföretag och andra företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. Till denna kategori räknas , , , , , och samt . Tre företag kan räknas till kategorin kreditinstitut nämligen AB (), och . Några företag har helt eller delvis särskilda uppgifter inom näringspolitiken, bland dessa företag kan nämnas , SEK, ,, , och . Departementet har vidare ansvaret för ett affärsverk, . Några av innehaven avser större aktieposter i börsnoterade företag vilket ställer särskilda krav på förvaltningen i fråga om flexibilitet och affärsmässighet samt därtill knutna speciella regler. De börsnoterade företagen är , , samt . För några av departementets innehav innebar beslut i anledning av prop. 1995/96:141 om Aktiv förvaltning av statens företagsägande att regeringen inom vissa ramar har bemyndigande att ändra statens ägande utan att höra . Skälet till bemyndigandet är främst att staten i fråga om aktieinnehav i företag som ägs tillsammans med andra ägare, t. ex. genom börsnotering, bör ha samma möjligheter som de övriga ägarna att agera. Några innehav ägs indirekt genom det helägda Förvaltningsaktiebolaget. som förvaltas av departementet. större innehav är (), (), samt (). Statens innehav i och AssiDomän är således fördelade mellan dels innehav som förvaltas direkt av departementet dels av aktier som förvaltas av . Skälen till denna uppdelning är i första hand historiska. Viktiga förändringar i Närings- och företag i har sålts . Regeringen har haft bemyndigande att avyttra samtliga aktier i enligt prop. 1995/96:141. Uppgifter om finns inte med i redogörelsen men årsredovisning kan erhållas från bolaget tel. nr 08 6321425. Efter bemyndigande för regeringen att tillsammans med och Kompetensutveckling bilda ett gemensamt ägt holdingbolag för förvaltning av statens ägarandelar i bolagiserade industriforskningsinstitut har bildats. Staten äger av aktierna och dessa förvaltas av Närings- och . Genom beslut har statens ägande i de s. k. universitetsbolagen, elva holdingbolag vid vissa universitet och högskolor, överförts till resp. universitet och högskola. De ingår därför inte i föreliggande sammanställning. Regeringen följer emellertid utvecklingen för holdingbolagen genom särskild rapportering från RRV. förvaltas av Närings- och . har efter en nedsättning av aktiekapitalet till återbetalat till staten. förvaltar två bolag, och . Båda är helägda av staten. Därutöver förvaltas AB Kurortsverksamhet av som hör till skall svara för en god läkemedelsförsörjning i landet. Verksamheten skall bedrivas på ett sådant sätt att möjligheterna att utnyttja resultaten av läkemedelsutvecklingen främjas som förutsättningarna att uppnå lägsta möjliga läkemedelskostnader beaktas. Villkoren för verksamheten regleras i avtal mellan bolaget och staten. Bolaget har i princip ensamrätt till detaljhandel med läkemedel. Utöver läkemedel säljer bolaget även andra varor inom hälsoområdet, som naturligen anknyter till bolagets verksamhet. beslöt (prop. 1995/96:141, NU 1995/96:26, rskr. 1995/96:203) att godkänna regeringens förslag om att skulle bli helägt av staten. Förändringen i ägarstrukturen föreslogs i syfte att effektivisera läkemedelsförsörjningen. Denna ägarförändring har genomförts. En särskild utredare har analyserat och lämnat förslag till bl.a. hur läkemedelsdistributionen bör organiseras. Utredarens förslag bereds inom . Riktlinjerna för verksamhet lades fast i samband med bolagets bildande (prop. 1970:74, bet. 1970:2LU 37, rskr. Därefter har riktlinjerna ändrats (prop 19845/85:170, bet. SOU 1984/85:29, rskr. 1984/85:357) och (prop. 1996/97:27, bet SOU 1996/97:5, rskr. 1996/97:58). Systembolaget AB Systembolaget är det särskilda bolag som ägs av staten, och som enligt alkohollagen (1994:1738) ensamt skall svara för detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets verksamhet regleras i ett avtal mellan staten och bolaget (SFS 1994:2049). Bolaget bedriver även konkurrensutsatt verksamhet i form av partihandel med försäljning till restauranger. Bolaget skall bl.a. utöva sin verksamhet så att samhälleliga, sociala och medicinska skadeverkningar av alkoholkonsumtionen i möjligaste mån förebyggs. I koncernen ingår förutom moderbolaget även ett helägt dotterbolag, . I målet C-185/95, åklagaren mot , prövade bestämmelserna om Systembolaget och dess funktionssätt mot artikel 37 i EG-fördraget, som reglerar anpassningen av statliga handelsmonopol. Sammanfattningsvis fann domstolen att Systembolagets kriterier och urvalsmetoder varken var diskriminerande eller av sådant slag att de missgynnade importerade produkter. Domstolen slog därför fast att ett statligt detaljhandelsmonopol för alkoholdrycker utformat och anpassat såsom det svenska Systembolaget inte stred mot artikel 37 i EG- fördraget. AB Kurortsverksamhet Bolaget är helägt av staten (via folkpensionsfonden) och förvaltas av (). Bolaget bedriver utrednings- och rehabiliteringsverksamhet, forskning och metodutveckling samt försäkringsmedicinsk utbildning inom den allmänna sjukförsäkringens ram vid RFV:s sjukhus i . Ett dotterbolag, AB Kuranstalt, bedriver motsvarande verksamhet vid RFV:s sjukhus i . I samband med att regeringen i proposition 1994/95:100 bil. 6 föreslog en förändrad finansiering av kostnader för rehabiliteringsundersökningar aktualiserades frågan om sjukhusens fortsatta verksamhetsinriktning och finansiering. föreslog i sitt betänkande 1994/95:SfU10 Socialförsäkring - inriktning och anslag, ett tillkänna- givande om att regeringen borde utreda frågan beträffande den fortsatta verksamhetsinriktningen för, och finansieringen av sjukhusen. biföll utskottets hemställan (rskr. 1994/95:343). Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera frågan om sjukhusens verksamhetsinriktning, huvudmannaskap, finansieringsform och konkurrenssituation. Riks- revisionsverket lämnade sin rapport . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att utreda verksamheten vid sjukhus (Dir. 1997:51). Utredaren överlämnade betänkandet Försäkringsmedicinskt centrum - en resurs för utredning och metodutveckling (SOU 1997:169) . Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att lägga fram ett förslag om verksamhetens framtida inriktning . förvaltade av förvaltar ett bolag, . är moderbolag i en koncern som innefattar ett helägt dotterbolag, . Moderbolaget är ett riskkapitalbolag med syfte att främja näringslivsutveckling i genom överföring av kunnande och finansiella resurser. Uppgiften är att tillhandahålla riskvilligt kapital och kunnande till joint , i vilka moderbolaget samarbetar med svenska och lokala partners i länder som omfattas av svenskt bistånd och östsamarbete. Dotterbolaget har till uppgift att utveckla de finansiella sektorerna i de tre Baltiska staterna. Efter omorganisationen 1993 är det aktiebolaget som begär kapitaltillskott. Begäran om kapitaltillskott för åren 1995/96 och 1997 har avstyrkts med hänvisning till starka likviditet. Däremot godkändes statsgarantier på för kapitalmarknadsupplåning. I och med att efterfrågan på verksamhet bedöms öka kraftigt och intäkter från befintliga investeringar inte bedöms fylla den planerade utlåningen bör vara fullinvesterad. Ett förvaltningsskede inträffar då, med begränsade nyinvesteringar. För att undvika detta begär för statsgarantier i en låneram om , ett aktieägartillskott på samt en viss flexibilitet i återinvestering av avkastning från den existerande portföljen. regionala inriktning har förändrats från en projektportfölj med endast till att omfatta även . Mot bakgrund av den ändrade regionala inriktningen på verksamhet, det ökande behovet av insatser vad gäller privatsektorutveckling samt begäran om ytterligare kapitaltillskott, beslutade regeringen att företa en begränsad översyn av verksamhet. Regeringen gav därför i uppdrag åt utredare att genomföra en översyn av riktlinjer för och finansieringen av bolaget. Uppdraget bestod i att genomföra en begränsad översyn av verksamhet med inriktning på bolagets riktlinjer och finansieringslösningar. slutfördes en undersökning av nuvarande inriktning och verksamhet på uppdrag av . I uppdraget ingick att lämna förslag om eventuella förändringar och kapitalförsörjningsbehov på medellång och . Konkreta förslag från undersökningen innefattar en uppmaning till ägaren om ett nytt kapitaltillskott, en minskad resurs uppdelning mellan syd- och östländer samt en lättnad i den formella investeringskopplingen till svenska företag. Vidare uppmanas både och ägaren att höja målsättningen för kostnadstäckning och självfinansiering, utöka viljan till indirekta investeringar med åtföljande krav på institutionell utveckling i samarbetsländerna, lägga större vikt på lönsamhetskriterier i investeringar, öka den lokal kompetens samt att fortsätta investera även i stora företag. Resultatet före skatt 1997 var 29, och efter skatt 20, . Den största intäktsposten i rörelsen var aktieförsäljning. Resultatet stärktes betydligt av posten övriga ränteintäkter och liknande resultatposter dvs intäkter från kapitalförvaltningen och banktillgodohavanden. Moderbolagets portfölj ökade med 15 nya projekt som engagemanget i åtta projekt avslutades. Portföljvärdet steg netto med miljoner. Den totala portföljen för moderbolaget bestod av 59 projekt till ett värde av miljoner. För koncernen uppgick projektintäkternas andel av de totala kostnaderna exklusive kostnader för kapitalförvaltning till . Ägarkravet är satt till över en tre-års cykel. Det bör dock betonas att resultatet varierar kraftigt mellan åren, främst genom realiserande av vinster vid aktieförsäljning. Likviditeten i är fortsatt god och uppgick koncernsoliditeten till 80,. Soliditeten för motsvarande riskkapitalbolag är mycket hög, då nyinvesteringar ofta finansieras fullständigt av eget kapital. FÖRETAGSBESKRIVNINGAR A-Banan projekt , riksdagsbeslut m.m. A-Banan ägs till lika delar av och . Bolagets verksamhet finansieras genom löpande fakturering av dess kostnader till de båda ägarna. Därutöver erhåller A-Banan vissa intäkter genom en särskild kontroll- och övervakningsersättning från , det bolag som det privata näringslivets representanter bildat för genomförande av projektet. Regeringen beslutade att ge Delegationen (K 1991:04) för infrastrukturinvesteringar i uppdrag att genomföra upphandlingen av projektet. är det första infrastrukturprojektet i landet som samfinansieras av staten och det privata näringslivet. bildades (prop. 1993/94:39) för att dels administrera den fortsatta upphandlingen av banan och dels för att samla projektets rättigheter och skyldigheter. har regeringen godkänt vissa klarlägganden i (K95/4322/3) vad gäller begreppet Lender mellan och . Verksamhetsbeskrivning , som är en höghastighetsjärnväg mellan och , är det första infrastrukturprojektet i som samfinansieras mellan staten och det privata näringslivet. Statens andel i finansieringen består dels av ett villkorslån uppgående till ., dels ett särskilt bidrag på . ( A-Banan ) ägs till lika delar av och . Bolaget aktiekapital uppgår till . A-Banans verksamhet finansieras genom arvoden från de båda ägarna, på vilkas uppdrag A-Banan utför sina uppgifter. Utöver denna ersättning erhåller A-Banan en särskild kontroll- och övervakningsersättning om ca två milj. kr från . Det sistnämnda bolaget är det bolag som det privata konsortiet bildat i syfte att genomföra planering, finansiering, utbyggnad och drift av . har erhållit rätten att, av från den tidpunkt då avtalet undertecknades () bedriva pendeltågstrafik mellan och . A-Banan utgör statens instrument vid genomförandet av . Det är A-Banans uppgift att inhämta och vidareupplåta de rättigheter och skyldigheter som staten har i projektet i förhållande till . Dessa avser bl.a. tillträde till mark och flygplatsområdet, trafikrättigheter m.m. Dessa rättigheter har i huvudsak erhållits från olika statliga myndigheter och affärsverk såsom , och SJ. Verksamheten A-Banans huvudsakliga uppgifter sedan upphandlingen avslutades har varit att övervaka och kontrollera genomförandet av såväl utbyggnaden som den framtida driften av projektet. Liksom vad som var fallet har den huvudsakliga verksamheten varit inriktad mot kontroll och övervakning av anläggningsarbetet, fordon samt mot kvalitetsfrågor och kvalitetssystem. har delar av anläggningen färdigställts. Insatserna bedrivs dels med av A-Banan anlitad teknisk expertis, dels av expertis som tillhandahålls av och . Verksamheten Även kommer verksamheten att vara inriktad mot de pågående anläggningsarbetena och fordonstillverkningen. kommer stora delar av anläggningen att färdigställas och besiktigas. A- Banan bedömer att omfattningen av verksamheten kommer att öka ytterligare till följd av såväl den ökade färdigställandegraden som av den pågående processen avseende A-Banans övertagande av anläggningen. Översikt Mkr 1997 1996 Omsättning: 9,7 9,2 Rörelseresultat: -0,4 -0,4 Resultat efter finansiella poster: 0 0 Balansomslutning: 11,8 12,7 Sysselsatt kapital: 10,6 9,9 Justerat eget kapital: 12,3 9,9 Investeringar i anläggningar: 0 0 Utdelning: 0 0 Räntabilitet på sysselsatt kapital, procent: 0,0 0,9 Räntabilitet på JEK, procent: 0 neg Soliditet, procent: 89,9 77,6 Antal anställda: 2 2 varav kvinnor: 1 1 Statens ägarandel i procent: 100 Box 133 190 45 Styrelse: Skogö, (Ordf.), generaldirektör, Bårström, , direktör, , , gatuchef, , , direktör , Hans, flygplatschef, , Hans, direktör, Suppleanter , , Kansliråd, , , Verkställande direktör, Revisorer , auktoriserad revisor, Forsslundh, , auktoriserad revisor, , , Verkställande direktör Riktlinjer, riksdagsbeslut m.m. beslutade (prop. 1993/94:40, NU 1993/94:11, rskr. 1993/94:80) att staten i samverkan med vissa näringslivsorganisationer bildar ett centralt aktiebolag med uppgift att dels verka för företagsutveckling, dels äga aktier i ett antal regionala bolag, vars verksamhet skall vara att bedriva rådgivning och finansiering. De övergripande målen för verksamheten är att främja utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv samt främja nyföretagande och internationalisering. Verksamheten skall inrikta sig på information, rådgivning och riskfinansiering till företag med mindre än 250 anställda och då särskilt företag med mindre än 50 anställda. är moderbolag i som startade sin verksamhet . Verksamhetsbeskrivning ALMIs vision är att genom aktivt partnerskap med befintliga och blivande företagare skapa fler nya och växande företag och därmed bidra till ett mer dynamiskt näringsliv i . Verksamheten har bedrivits i 22 regionala dotterbolag i vilka som regel äger . Undantagen utgörs av dotterbolaget i där moderbolaget äger samt dotterbolaget , omfattande och län samt , där ägarandelen är . Övriga ägare i de regionala bolagen utgörs av landstingen och de kommuner som står utanför landstingen. Dotterbolagens styrelser är sammansatta av regionalt förankrade företagare och politiker med erfarenhet av näringslivsfrågor. ALMIs operativa verksamhet bedrivs genom de regionala dotterbolagen. Moderbolagets roll är att, utöver sedvanliga koncerngemensamma funktioner, vidareutveckla metoder och koncept för användning i dotterbolagens verksamhet. Moderbolaget förvaltar ett kapital om , vilket bildar grunden för koncernens finansieringsverksamhet. Detta utgör ett riskvilligt komplement till finansiering av små och medelstora företag genom banklån. Dotterbolagen samverkar med andra regionala aktörer i syfte att uppnå maximal effektivitet i utvecklingen av företagen i respektive region. vill härutöver erbjuda de små och medelstora företagen en samlad ingång till samhällets olika servicefunktioner för företag. Koncernens samlade resurs utgörs framförallt av de drygt 500 medarbetarna, varav flertalet verkar som rådgivare åt enskilda företag, huvudsakligen avseende internationaliseringsfrågor, strategisk företagsutveckling, produktförnyelse och kompetenshöjning av företagsledningarna. Verksamheten Rådgivningsverksamheten har ökat i omfattning jämfört med föregående år till cirka 90 000 företagskontakter. Ökningen avser såväl insatser för växande företag som för etablering av nya företag. Konsultinsatserna i växande företag avsåg främst Strategisk företagsutveckling, Internationalisering, Produktförnyelse och Företagsetablering. Ökad uppmärksamhet har riktats mot förmedling av kapital för att erhålla en större utväxling av ALMIs lånemedel. Detta har bidragit till att ytterligare lånats ut till små och medelstora företag jämfört med föregående år. ALMIs konsulter medverkade i utvecklingen av exportverksamheten i 10 486 företag vilket är mer än en fördubbling jämfört med föregående år och i linje med ägardirektivet från staten. Miljöfrågor får allt större betydelse för små och medelstora företag och ALMIs program för miljöstyrning, Miljö 4, har genomförts i 204 företag. arbetade med att förbättra kvalitetsstyrningen i 344 företag.