prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Stats- budgeten Preliminärt utfall Differens Utgifter exkl. statsskuldsräntor 583,71 585,7 2,0 Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten 132,7 132,6 -0,1 Takbegränsade utgifter 716,4 718,3 1,9 Budgeteringsmarginal 3,6 1,7 -1,9 Utgiftstak för staten 720,0 720,0 0,0 1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . 5.2.3 Statsbudgetens preliminära utgifter Som framgår av tabell 5.1 uppgick det preliminära utfallet för statsbudgetens utgifter till . Det är högre än vad som ursprungligen budgeterades. På tilläggsbudget tillfördes och det preliminära utfallet är därmed högre än totalt anvisade medel. En större förbrukning än anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen genom särskilda beslut, s.k. medgivet överskridande, tillför ett anslag ytterligare medel. Avvikelserna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten redovisas i tabell 5.3. Det preliminära utfallet för de 27 utgiftsområdena är högre än budgeterat. För utgiftsområde 6, 10, 22, 25, 26 och 27 blev det preliminära utfallet mer än högre än anvisat på statsbudgeten. Två utgiftsområden, utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, redovisar utfall som underskrider budgeterade belopp i statsbudgeten med mer än . Nedan kommenteras endast de större avvikelserna mellan budgeterade belopp i statsbudgeten och det preliminära utfallet. Utgiftsområde 6 Totalförsvar I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet . Det preliminära utfallet blev högre än budgeterat. De högre utgifterna är framför allt hänförliga till anslaget Försvarsmakten, vars utfall blev högre än anvisat. Den högre förbrukningen inom utgiftsområdet ryms inom tillgängliga medel, då anslagssparande från tidigare budgetår har nyttjats. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Det preliminära utfallet för utgiftsområdet blev eller högre än vad som budgeterades i statsbudgeten. Differensen förklaras till största delen av högre utgifter för anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utfallet för anslaget blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna för sjukpenningen har ökat kraftigt på grund av ett större antal sjukdagar, bl.a. som en följd av att långtidssjukskrivningarna har ökat. har beslutat om en höjning av ersättningsnivån, förkortat sjuklöneperioden samt tagit bort begränsningsreglerna kring kompletterande avtalsersättningar. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Det preliminära utfallet för utgiftsområdet blev eller lägre än anvisat i statsbudgeten. Avvikelsen hänförs till anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning. Orsaken är att den öppna arbetslösheten blev lägre än vad som tidigare prognostiserats. I budgetpropositionen beräknades den öppna arbetslösheten till . ekonomiska vårproposition nedreviderades den öppna arbetslösheten till . Till följd av detta minskades anslaget med på tilläggsbudget. Utfallet för den öppna arbetslösheten blev , dvs. lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Utgiftsområde 22 Kommunikationer I statsbudgeten anvisades totalt . Det preliminära utfallet blev , vilket är eller högre än anvisade medel. Avvikelsen beror främst på att och utnyttjat delar av sina anslagssparanden. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Det preliminära utfallet uppgår till och är därmed lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Förklaringen är främst att de EU-finansierade utgifterna för bl.a. Arealersättning och djurbidrag m.m. och Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter m.m. blev lägre än budgeterat. Vidare senarelades utgifter om för miljöersättning avseende flerårig vallodling . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Det preliminära utfallet för utgiftsområdet uppgår till , vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. ekonomiska vårproposition tillfördes utgiftsområdet, framför allt anslaget Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, ytterligare på tilläggsbudget. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för statsskuldsräntorna påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser, men även av mer tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Utgiftsområdet redovisar för de högsta utgifterna av samtliga utgiftsområden. Utgiftsområdets andel av statsbudgetens utgifter uppgick till . I statsbudgeten anvisades . Det preliminära utfallet uppgår till . Utfallet blev således högre än anvisat belopp. Skillnaden förklaras främst av högre ränteutgifter på lån i utländsk valuta och ökade valutakursförluster till följd av att kronan försvagades i förhållande till de valutakurser som beräkningen i statsbudgeten baserades på. Utgiftsområde 27 Avgiften till EG-budgeten Det preliminära utfallet för utgiftsområdet uppgår till , vilket är eller högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Avvikelsen förklaras huvudsakligen av högre utgifter för anslagen Mervärdesskattebaserad avgift och Avgift baserad på bruttonationalinkomsten. Den mervärdesskattebaserade avgiften och avgiften baserad på bruttonationalinkomsten blev respektive högre än anvisat i statsbudgeten. Den största delen av ökningen beror på uppreviderade avgiftsbaser , (framför allt blev mervärdesskattebasen större än vad som tidigare antagits), vilket ökade avgiften med . Den andra större effekten beror på att ECU-kursen blev högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Kursen per avgör till vilken kurs betalningarna görs . Den högre ECU-kursen medförde därför ökade utgifter på ca i förhållande till vad som beräknades i statsbudgeten. Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten för beräknades en förbrukning av anslagsbehållningarna med . Denna förbrukning redovisades i en särskilda post Minskning av anslagsbehållningar. Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. I redovisningen av det preliminära utfallet ingår förbrukningen av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive utgiftsområde. Det preliminära utfallet visar att anslagsbehållningarna minskade med . Det preliminära utfallet för () nettoutlåning inklusive den kassamässiga korrigeringen uppgick till minus . Utfallet för RGK:s nettoutlåning m.m. blev därmed lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Två delförklaringar till minskningen är att Centrala upplåning för studielån blev lägre än beräknat och att det s.k. Securumlånet återbetalades till RGK. Tabell 5.3 Statsbudgetens utgifter år Preliminärt utfall Differens Utfall statsbudget UO 1 4,0 0,0 4,0 4,3 0,4 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2,1 0,0 2,0 2,0 -0,1 UO 3 och uppbörd 5,7 0,0 5,7 5,9 0,2 UO 4 Rättsväsendet 21,0 0,1 21,1 21,4 0,4 UO 5 och internationell samverkan 2,8 0,0 2,8 2,6 -0,2 UO 6 Totalförsvar 41,2 0,1 41,3 42,4 1,2 UO 7 Internationellt bistånd 11,4 11,4 11,5 0,0 UO 8 Invandrare och flyktingar 3,9 0,4 4,2 4,2 0,3 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 22,5 0,3 22,8 23,1 0,6 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 37,2 37,2 39,7 2,5 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62,7 62,7 62,7 0,0 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 35,8 35,8 35,9 0,1 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 42,7 -4,2 38,5 37,3 -5,4 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 47,5 -0,1 47,5 47,7 0,1 UO 15 Studiestöd 21,3 -0,1 21,3 21,9 0,6 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 27,1 0,2 27,2 27,7 0,7 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,3 7,3 7,3 0,0 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 22,8 0,4 23,2 22,4 -0,5 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3,6 3,6 3,4 -0,2 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,2 0,1 1,2 1,4 0,2 UO 21 Energi 1,6 0,4 2,0 0,9 -0,7 UO 22 Kommunikationer 24,1 0,0 24,1 27,4 3,3 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13,7 0,0 13,7 11,8 -1,9 UO 24 Näringsliv 2,7 0,0 2,7 2,8 0,1 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 93,0 4,2 97,3 96,8 3,7 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 109,1 109,1 113,4 4,3 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 19,6 Minskning av anslagsbehållningar 5,0 5,0 0,0 -5,0 Summa utgiftsområden 692,8 1,8 694,6 699,1 6,3 nettoutlåning m.m. -1,8 -1,8 -2,5 -0,7 Summa statsbudgetens utgifter 691,0 1,8 692,7 696,6 5,6 5.3 Utgiftsprognos Det av beslutade utgiftstaket för på ligger fast. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen under innevarande budgetår. Kontinuerlig utgiftsuppföljning och granskning av prognoser är centralt för att kunna vidta korrigerande åtgärder. I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till , (se tabell 5.4). Aktuell prognos för statsbudgetens saldo är , dvs. en förbättring med . Ökade inkomster förklarar till två tredjedelar det förbättrade budgetsaldot. Inkomsterna ökar med jämfört med den beräkning som gjordes i statsbudgeten och beräknas nu till . Av inkomst-ökningen på utgörs ca av högre skatteinkomster och ca av högre övriga inkomster. De högre inkomsterna beror främst på högre antagande om lönesummans utveckling, högre realisationsvinster i företag och hushåll samt ökade inkomster från försäljning av statlig egendom, (se kapitel 6.4 för en mer detaljerad redovisning av inkomstprognoser för ). Statsbudgetens utgifter prognostiseras till , vilket är lägre än vad som angavs i statsbudgeten. Utgifter exklusive statsskuldsräntor förväntas öka med till . Aktuell beräkning av statsskuldsräntorna uppgår till . Det är en höjning med jämfört med statsbudgeten. Utgiftshöjningen beror framför allt på ökade kursförluster till följd av större byten av statsobligationer än vad som tidigare planerades. Prognosen för nettoutlåning, inklusive den kassamässiga korrigeringen och överföringen av medel från AP-fonden, är -56,. Jämfört med statsbudgeten medför aktuell prognos att budgetsaldot förbättras med . Detta förklaras till största delen av att det i statsbudgeten förutsattes att de av tillfälligt förvaltade medlen för premiepensionen avseende inkomståren 1995-1997, skulle överföras till . Över- föringen har senarelagts , vilket förbättrar budgetsaldot med . Statsskulden beräknas vid utgången av uppgå till 1 , vilket är lägre än beräkningen i statsbudgeten. Tabell 5.4 Budgetsaldo och statsskuld år Stats- budgeten Prognos Differens Inkomster 696,4 745,5 49,1 Utgifter: 680,4 652,3 -28,1 Varav utgifter exkl. statsskuldsräntor 613,81 616,0 2,2 Varav statsskuldsrän tor 84,6 92,9 8,3 Varav riksgäldskonto rets nettoutlåning m.m.2 -18,0 -56,6 -38,6 Budgetsaldo 16,0 93,2 77,2 Statsskuld 1 382,3 1 325,4 -56,9 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 2 Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP-fonden till RGK. Prognos för takbegränsade utgifter har för fastställt utgiftstaket för staten till . De takbegränsade utgifterna beräknades i statsbudgeten till . I statsbudgeten uppgick därmed budgeteringsmarginalen till . I den nu aktuella beräkningen av de takbegränsade utgifterna ingår effekten av såväl besparingar och begränsningsbelopp som effekten av förslagen på tilläggsbudgeten. Som framgår av tabell 5.5 prognostiseras de takbegränsade utgifterna till . Budgeteringsmarginalen beräknas därmed uppgå till , vilket är lägre än beräkningen i statsbudgeten. Minskningen beror på att utgifter exklusive statsskuldsräntor bedöms öka med till . Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten beräknas till , vilket är oförändrat jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . Jämfört med är de takbegränsade utgifterna som andel av BNP i princip oförändrade när hänsyn tas till ålderspensionsreformens effekter på de takbegränsade utgifterna. Tabell 5.5 Takbegränsade utgifter år Stats- budgeten Prognos Differens Utgifter exkl. statsskuldsräntor 613,81 616,0 2,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 135,8 135,8 0,0 Takbegränsade utgifter 749,7 751,8 2,1 Budgeteringsmarginal 3,3 1,2 -2,1 Utgiftstak för staten 753,0 753,0 0,0 1 Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 5.3.1 Utgiftsbegränsande åtgärder 1999 Om det finns risk för att utgiftstaket för staten kommer att överskridas, skall regeringen för att undvika detta enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Utgiftstaket är ett allvarligt budgetpolitiskt åtagande för regeringen. senaste prognos visar att utgiftstaket 1999 riskerar att överskridas med . Regeringen delar bedömning att utgiftstaket riskerar att överskridas och vidtar därför utgiftsbegränsande åtgärder motsvarande totalt ca . Åtgärderna utgörs dels av besparingar och dels av den utgiftsreduktion som beräknas uppkomma till följd av införandet av s.k. begränsningsbelopp för anslagsförbrukningen på vissa anslag. Besparingarna uppgår till totalt ca och effekten av begränsningsbeloppen beräknas till . Effekten av såväl besparingar som begränsningsbeloppen har beaktats i aktuell beräkning. Besparingar Besparingarna för uppgår till ca . Dessa besparingar redovisas fördelade per utgiftsområde i tabell 5.6. Av det totala besparingsbeloppet fattar regeringen beslut om ca . Resterande besparingar föreslår regeringen dels på tilläggsbudget i denna proposition, dels, vad gäller läkemedelsförmånen, i annan proposition. Förslagen på tilläggsbudget avser anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv) och anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner). De beloppsmässigt största besparingarna kommenteras nedan. Den största besparingen på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utgörs av en höjning av högkostnadsskyddet inom läkemedelsförmånen. Utgifterna för läkemedel har ökat mycket kraftigt . Enligt regeringen är det angeläget att vidta åtgärder för att hejda denna utveckling. I avvaktan på att en mer omfattande översyn hinner genomföras, bör åtgärder vidtas inom ramen för det nuvarande systemet. Regeringen föreslår därför i prop. 1998/99:106 att högkostnadsskyddet höjs fr.o.m. med från till . Besparingen för anslaget Bidrag till läkemedelsförmånen beräknas uppgå till för . De totala besparingarna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgår till . Största enskilda besparingen härrör från anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder och uppgår till . I statsbudgeten anvisades anslaget . Regeringen bedömer emellertid att behovet av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder har minskat. Under utgiftsområde 15 Studiestöd minskas anslaget Vuxenstudiestöd m.m. med . Denna besparing avser medel som står till regeringens disposition. Besparingen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande uppgår till och avser anslaget Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. Merparten av besparingen är en förskjutning i tiden, då av besparingen återförs till anslaget . Totalt reduceras utgifterna för utgiftsområde 22 Kommunikationer med . Besparingen avser anslaget Väghållning och statsbidrag. Den största enskilda besparingen på utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. avser vallstödet och uppgår till . Denna besparing avser senareläggning av utbetalning av miljöersättningen för flerårig vallodling . Senareläggningen berör anslagen Kompletterande åtgärder inom jordbruket och Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket. Tabell 5.6 Besparingar år Effekt på takbegränsade utgifter Utgiftsområde Uo 4 Rättsväsendet 45 Uo 5 och internationell. samverkan 50 Uo 8 Invandrare och flyktingar 15 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 860 Uo 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 115 Uo 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1 1 161 Uo 15 Studiestöd 100 Uo 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 15 Uo 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjn. & byggande 120 Uo 19 Regional utjämning och utveckling 20 Uo 20 Allmän miljö- och naturvård 60 Uo 21 Energi 180 Uo 22 Kommunikationer 500 Uo 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. 870 Uo 25 Allmänna bidrag till kommunerna 40 Summa besparingar 4 151 1 Nettobesparing efter satsning på bl.a. lönebidrag och lönegaranti. Begränsningsbelopp Begränsningsbeloppens syfte är att säkerställa att anslagsförbrukningen inte överstiger en viss bestämd nivå. De nivåer som anges i tabell 5.7 utgör de maximala utgifterna för berörda utgiftsområden och anslag. För utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är den högsta tillåtna anslagsbelastningen inklusive förbrukning av anslagsbehållningar. Den faktiska utgiftsreduktionen av samtliga begränsningsbelopp är osäker, men beräknas uppgå till totalt ca . Tabell 5.7 Begränsningsbelopp år Nivåer som ej får överskridas 1999 Utgiftsområde/Anslag Uo 1, 1995/96 B2 Samarbete och utveckling 279 Uo 2, A14 kontrollfunktionen i staten 116 Uo 3, A2 Skattemyndigheterna 4 482 Uo 5 och internationell samverkan 3 011 Uo 5, A1 1 906 Uo 6 Totalförsvar 45 948 Uo 7, Vo A Internationellt utvecklingssamarbete 11 150 Uo 7, Vo B Samarbete 835 Uo 8, B2 Särskilda åtg. i utsatta bostadsområden 142 Uo 18, E1 Lokala investeringsbidrag 960 Uo 19, 1998 A1 Regionalpolitiska åtgärder 610 Uo 21, B4 Energiforskning 247 Uo 21, B9 Åtg. för elvärmeförsörjning i 0 Uo 22, A2 Väghållning och statsbidrag 11 895 Uo 22, A4 : Banhållning 7 290 Uo 24, D1 Teknisk forskning och utveckling 869 Uo 24 1995/96 A 16 Program för småftg. utveckling 298 Uo 25 , A2 Särsk. insatser i kommuner och landsting 950 5.3.2 Utgiftsprognoser per utgiftsområde I tabell 5.8 redovisas de prognostiserade utgifterna per utgiftsområde samt de prognostiserade utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden har utgiftsprognoserna reviderats kraftigt i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten. De största differenserna mellan prognos och statsbudgeten redovisas utgiftsområdesvis. Utgiftsområde 1 Den nuvarande utgiftsprognosen innebär att utgifterna för utgiftsområdet förväntas uppgå till , vilket är högre än anvisade medel i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till anslagen m.m. och äldreanslaget Samarbete och utveckling inom (den s.k. Östersjömiljarden). Den högre beräknade förbrukningen finansieras av anslagssparande och reservationer. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet I statsbudgeten för anvisades utgiftsområdet . Aktuell beräkning överstiger anvisade medel med . Största delen av avvikelsen härrör från anslagen Domstolsväsendet m.m. och Kriminalvården. Utgiftsprognosen för de två anslagen innebär att tillgängliga medel överskrids och att anslagskrediten därmed måste utnyttjas. Utgiftsområde 6 Totalförsvar I statsbudgeten anvisades utgiftsområdet totalt . Aktuell utgiftsberäkning uppgår till och överstiger därmed anvisade medel med . Störst avvikelse uppvisar anslaget Utveckling och investeringar. Utgiftsprognosen för detta anslag är högre än anvisade medel. Vidare är utgifterna för anslagen Funktionen Civil ledning och Funktionen Hälso- och sjukvård respektive högre än beloppen i statsbudgeten. De högre beräknade utgifterna för dessa anslag täcks av anslagssparande och anslagskrediter. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Den senaste utvecklingen i ger anledning till stor oro. har åtagit sig att ge tillfälligt skydd för upp till 5 000 av de fördrivna från Kosovo som befinner sig i dess närområde. Antalet registrerade i Statens invandrarverks mottagandesystem kan därför också komma att bli högre än tidigare vad som beräknats . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen inom området vad gäller prognoser och utgifter samt vid behov återkomma i budgetpropositionen för . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten anvisades totalt . Regeringen föreslår i prop. 1998/99:106 bl.a. att högkostnadsskyddet inom läkemedelsförmånen höjs med , vilket innebär en besparing på . Denna besparing är inräknad i aktuell prognos. Aktuell prognos överstiger anvisade medel med . Den främsta orsaken till avvikelsen är att utgifterna för anslaget Bidrag för läkemedelsförmånen beräknas överstiga anvisat belopp i statsbudgeten med . Regeringens bedömning är att en utredning bör tillsättas för att göra en översyn av läkemedelsförmånen i syfte att bl.a. få kontroll över kostnadsutvecklingen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Aktuell beräkning visar att utgifterna inom utgiftsområdet förväntas uppgå till , vilket är ca högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Avvikelsen härrör från anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktuell prognos för anslaget uppgår till . Det är högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med budgetpropositionen . Utgifterna för sjukförsäkringen har ökat kraftigt och prognoserna för och framåt visar på en fortsatt ökning. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare för att bl.a. föreslå åtgärder för att dämpa den kraftiga utgiftsutvecklingen. På basis av utredarens förslag avser regeringen att ge förslag till åtgärder ekonomiska vårproposition. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsprognosen uppgår till och är därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Till största delen förklaras ökningen av högre utgifter för anslagen för Föräldraförsäkring och för Underhållsstöd, vilka ökar med respektive . De högre utgifterna förklaras bl.a. av att tidigare icke preciserade besparingar inräknades i anslagsbeloppen i statsbudgeten. Dessa icke preciserade besparingar kommer emellertid inte att genomföras och ingår således inte i aktuella prognoser för de två anslagen. föreslår regeringen en besparing för underhållsstödet uppgående till och en besparing på föräldraförsäkringen (SGI) som uppgår till . Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Prognosen för den öppna arbetslösheten uppgår till av arbetskraften. Aktuell beräkning för utgiftsområdet uppgår till , vilket är ca lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsprognosen för uppgår till , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. De lägre utgifterna förklaras till största delen av besparingen på anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen bedömer att behovet av konjukturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder har minskat sedan bedömningen i statsbudgeten. Utgiftsområde 15 Studiestöd Aktuell utgiftsprognos för utgiftsområdet uppgår till . Det är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta orsaken till minskningen beror på en redovisningsteknisk förändring som innebär att avräkningsprinciperna för avseende anslaget Studiemedel m.m. gjorts mer enhetliga. I stället för att som tidigare tillämpa både utgifts- och kassamässig avräkning för olika slag av utgifter under anslaget tillämpas efter förändringen enbart en kassamässig avräkningsprincip. Förändringen medför att ca avräknas i stället för . Ramen för utgiftsområdet påverkas inte av förändringen.Vidare är utgiftsprognosen för anslaget Studiemedel m.m. lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Minskningen förklaras främst av en något lägre studerandevolym. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I statsbudgeten anvisades totalt . Utgifterna förväntas bli högre. Den främsta orsaken till utgiftsökningen är att en del av en tidigare beslutad besparing uppgående till , som inom utgiftsområdet tagits ut genom anslagsminskningar om , kompenseras genom förbrukning av anslagsbehållningar. För utgiftsområdet uppgår den högsta tillåtna anslagsbelastningen till . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande beräknas utgifterna till , vilket är lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget Stöd till lokala investeringsbidrag för ekologisk hållbarhet förklarar av minskningen.