prop · GM0338 · 1999-01-01 00:00:00 — Rumänsk-ortodoxa kyrkan 84. ortodoxa kyrka (Ryska kyrkan) 85. Serbisk-ortodoxa kyrkan 87. Syrisk-ortodoxa ärkestiftet i och övriga 88. Syrisk-ortodoxa ställföreträdarskapet i 89. Österns apostoliska katolska assyriska kyrka 91. Ungerska protestantiska församlingen i 99. kyrkogårdschefers förening 106. Av remissinstanserna har följande avstått från att yttra sig beträffande Remiss II: 1. Nämnden för mission 35. kristna råd 63. Anglikanska kyrkan 65. Bibeltrogna vänner 66. Estniska evangelisk-lutherska kyrkan 67. muslimska förbund 74. Nybygget - samverkan 75. Armenisk-apostoliska kyrkan 76. Bulgarisk-ortodoxa kyrkan 77. Estnisk-ortodoxa kyrkan 78. Etiopisk-ortodoxa kyrkan 79. Finska ortodoxa församlingen i 80. Grekisk-ortodoxa metropolitdömet 81. Koptisk-ortodoxa kyrkan 82. Makedonsk-ortodoxa kyrkan 83. Rumänsk-ortodoxa kyrkan 84. ortodoxa kyrka (Ryska kyrkan) 85. Serbisk-ortodoxa kyrkan 87. Syrisk-ortodoxa ärkestiftet i och övriga 88. Syrisk-ortodoxa ställföreträdarskapet i 89. Österns apostoliska katolska assyriska kyrka 90. Ungerska protestantiska församlingen i 98. pastoralinstitut i 99. Vidare har samtliga kyrkokommuner beretts tillfälle att yttra sig. Omkring 2 300 svar har kommit in från denna remisskategori, mot- svarande av kyrkokommunerna. Analyser av dessa och övriga remissvar har lämnats i två särskilda rapporter från . På eget initiativ har följande yttrat sig: Kyrkoherdarna i i Kyrkoherdarna i de svenska utlandsförsamlingarna i , och Stiftsstyrelsen i församlings kyrkoråd i kyrkopolitiska sektion i Samtliga stiftsförbund av begravningsbyrå kyrkogårds- och fastighetsnämnd kyrkoråd kyrkogårdsförvaltning , högkvarteret Östra Smålandskrets Samtliga egendomsnämnder utom egendomsnämnden i , uttalande vid förbundets generalkonferens i Kyrkofullmäktige i kyrkliga samfällighet vice-provinsen av Den Heliga Dessutom har ett antal skrivelser från enskilda personer kommit in. Samtliga yttranden finns tillgängliga i (dnr Ku97/903/Ky). Remissinstanser som beretts tillfälle att yttra sig över promemorian personal och relationsändringen 1. Kammarrätten i 3. Stiftelsen i utlandet 9. Ärkebiskopen efter hörande av övriga biskopar 10. akademikers centralorganisation 15. Lunds stiftssamfällighet 23. Av dessa har följande remissinstanser avstått från att yttra sig: 15. Första kyrkolagsutskottets betänkande 1998:2 Andra kyrkolagsutskottets betänkande 1998:1 Lagrådsremissens lagförslag 1 Förslag till lag om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. Härigenom föreskrivs följande. Lagens tillämpningsområde 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om överlämnande av vissa arkiv till arkivmyndighet och om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar i enlighet med vad som avses i 2 kap. 17 § andra stycket tryckfrihetsförordningen och om förvaring av dessa handlingar sedan de har överlämnats. I lagen finns också bestämmelser om skyldigheten att pröva framställningar om utlämnande av sådana allmänna handlingar enligt reglerna i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen (1980:100). Överlämnande av vissa arkiv till arkivmyndighet 2 § Allmänna handlingar som har kommit in till eller upprättats hos beslutande församlingar skall överlämnas till en statlig arkivmyndighet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. I arkivlagen (1990:782) finns bestämmelser om överlämnande i vissa fall av kyrkokommunala myndigheters arkiv till arkivmyndighet. Förvaring av allmänna handlingar hos och dess organisatoriska delar 3 § Regeringen får föreskriva att allmänna handlingar får överlämnas till eller någon av dess organisatoriska delar och förvaras där utan att handlingarna upphör att vara allmänna. Detta gäller handlingar som har kommit in till eller upprättats hos 1. myndigheter som har upphört och som har haft uppgifter som hänför sig till verksamhet, eller 2. Vården och tillsynen av de allmänna handlingarna 4 § Bestämmelser om vården av allmänna handlingar och om arkiv- myndigheternas tillsyn finns i arkivlagen (1990:782). 5 § och dess organisatoriska delar skall vid förvaring och handhavande av de allmänna handlingarna se till att dessa lätt kan särskiljas från andra handlingar. Om eller någon av dess organisatoriska delar för sin verksamhet behöver göra tillägg i allmänna handlingar skall tilläggen utföras så att det tydligt framgår när och av vem de har gjorts om det inte av omständigheterna klart framgår att tilläggen har gjorts efter . Skyldigheter mot allmänheten 6 § Bestämmelser om rätten att ta del av allmänna handlingar finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Bestämmelser om begränsningar i rätten att ta del av allmänna handlingar och om skyldigheten att iaktta sekretess finns i sekretesslagen (1980:100). och dess organisatoriska delar skall jämställas med myndighet i fråga om befattningen med allmänna handlingar som de förvarar enligt denna lag. Detta framgår av 2 kap. 17 § andra stycket tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 8 § andra stycket fjärde meningen sekretesslagen. 7 § och dess organisatoriska delar är skyldiga att lämna ut eget material, om detta är en nödvändig förutsättning för att en allmän handling skall kunna lämnas ut med hänsyn till det sätt på vilket materialet tillförts den handlingen. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om personal vid relationsändringen mellan staten och Härigenom föreskrivs följande. 1 § De rättigheter och skyldigheter som församlingar och kyrkliga samfälligheter har övergår enligt 3 § lagen (1999:000) om införande av lagen (1999:000) om till motsvarande församlingar, kyrkliga samfälligheter eller stift inom vid relationsändringen mellan staten och . Detta gäller också de rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för relationsändringen, om inte arbetstagaren väljer att frånträda sin anställning. Arbetstagaren skall till arbetsgivaren anmäla om arbetstagaren inte vill att anställningsavtalet skall övergå till den nya arbetsgivaren. Anställningen skall i så fall anses ha upphört . 2 § De rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för innehavare av biskopstjänst för relationsändringen mellan staten och övergår då till det stift inom i vilket biskopstjänsten är inrättad, om inte biskopen väljer att frånträda anställningen. Biskopen skall till arbetsgivaren anmäla om han eller hon inte vill att anställningsavtalet skall övergå till den nya arbetsgivaren. Anställningen skall i så fall anses ha upphört . 3 § De rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för dem som är anställda vid för relationsändringen mellan staten och övergår då på , om inte arbetstagaren väljer att frånträda anställningen. Arbetstagaren skall till arbetsgivaren anmäla om arbetstagaren inte vill att anställningsavtalet skall övergå till den nya arbetsgivaren. Anställningen skall i så fall anses ha upphört . 4 § Vid tillämpningen av 28 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall de anställningsavtal och anställningsförhållanden som avses i 1 3 §§ anses ha övergått enligt 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. 5 § En arbetsgivare inom skall säkerställa sina åtaganden som avser pensionsrättigheter som är intjänade före . Detta skall arbetsgivaren göra genom pensionsförsäkring eller på något av de sätt som anvisas i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Efter utgången av skall dock säkerställandet ske genom pensionsförsäkring eller på det sätt som anvisas i 9 22 §§ nämnda lag. 6 § svarar solidariskt med arbetsgivarna inom för sådana åtaganden som avser pensionsrättigheter som är intjänade före och som inte har säkerställts enligt 5 §. Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till lag om skattefrihet för prästlönetillgångar vid 2001 taxeringar Härigenom föreskrivs följande. De särskilda rättssubjekt som avses i 10 § första stycket lagen (1999:000) om införande av lagen (1999:000) om skall vid 2001 taxeringar vara frikallade från skattskyldighet för inkomst och förmögenhet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 4 Förslag till lag om avgift till registrerat trossamfund Härigenom föreskrivs följande. 1 § Bestämmelser om statlig hjälp med beräkning, debitering och redovisning av avgift till samt med att ta in avgifter finns i 16 § lagen (1999:000) om trossamfund. Bestämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1999:000) om . 2 § Regeringen får besluta att ett annat registrerat trossamfund än också skall få sådan statlig hjälp som avses i 16 § lagen (1999:000) om trossamfund. Regeringen får besluta att ett trossamfund som har beviljats statlig hjälp inte längre skall få sådan hjälp. 3 § För den som tillhör skall begravningsavgift enligt begravningslagen (1990:1144), räknas in i kyrkoavgiften. Detta gäller dock inte för den som är folkbokförd där en kommun är huvudman för begravningsverksamheten. 4 § Avgifter som tas in med statlig hjälp, skall beräknas på grundval av den till inkomstskatt beskattningsbara inkomsten. 5 § Vid beräkning, debitering, redovisning och betalning av avgift gäller skattebetalningslagen (1997:483). 6 § Trossamfundet skall på medium för automatisk databehandling till lämna de uppgifter som behövs för att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifterna. Uppgifterna skall gälla för visst inkomstår och får endast avse personer som året före det inkomstår för vilket avgiften skall tas in, 1. är skyldiga att betala kyrkoavgift enligt 7 § lagen (1999:000) om , eller 2. har samtyckt enligt 7 § till att betala avgift till trossamfundet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om hur uppgifterna skall lämnas. 7 § Andra registrerade trossamfund än skall innan uppgifter enligt 6 § lämnas skaffa skriftligt samtycke från de personer vilkas avgifter skall tas in med statlig hjälp. Samtycket skall avse avgiftsskyldigheten till trossamfundet och till att avgifterna tas in med statlig hjälp. Skriftligt samtycke enligt första stycket krävs dock inte om trossamfundets stadgar innehåller regler om skyldighet för medlemmarna att betala avgift till trossamfundet i den ordning som gäller för skatter och avgifter enligt skattebetalningslagen (1997:483). 8 § Den som utträtt ur trossamfundet eller på annan grund är betalningsskyldig till trossamfundet skall genast få en skriftlig bekräftelse på detta från trossamfundet. 9 § Om staten till följd av behandlingen av en uppgift som avses i 6 § betalar skadestånd till en person som är registrerad i skatteregistret skall det trossamfund som lämnat uppgiften ersätta staten i motsvarande utsträckning. 10 § Bestämmelser om beräkning av avgiftssats och utbetalning av avgifterna till trossamfundet finns i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt för och slutlig skatt enligt taxering. 5 Förslag till lag om avveckling av stadgad åborätt och landgille Härigenom föreskrivs följande. Stadgad åborätt 1 § Den som är rätt innehavare av besittningsrätten till fastighet under stadgad åborätt skall inneha fastigheten med full äganderätt. 2 § Rätt innehavare enligt 1 § är den som 1. enligt grunderna för tidigare gällande bestämmelser skulle ha kunnat skatteköpa fastigheten, 2. enligt grunderna för tidigare gällande bestämmelser skulle ha kunnat villkorligt inrymmas eller antas som åbo, 3. innehar fastigheten på ett sådant sätt att denne enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) är att anse som ägare av fastigheten, eller 4. i annat fall efter kungörelse har gjort sannolikt att denne är rätt innehavare. 3 § prövar vem som är rätt innehavare enligt 1 §. beslut får överklagas hos Kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 4 § Ett beslut om rätt innehavare av åborätt är att anse som en fångeshandling. När beslut har vunnit laga kraft, skall genast för förvärvarens räkning ansöka om lagfart. 5 § Regeringen får meddela närmare föreskrifter om förfarandet vid avvecklingen av åborätt. Landgille 6 § Skyldighet att betala landgille upphör i och med att denna lag träder i kraft. 7 § Om en brukare inte äger marken som han eller hon är skyldig att betala landgille för, skall äganderätten överföras till brukaren. 8 § i länet skall på begäran av utreda vilken jord som är föremål för landgille och vem som är att anse som brukare av jorden. Vid utredning och redovisning skall i tillämpliga delar gälla vad som sägs om äganderättsutredningen i lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legalisering. Staten skall dock betala förrättningskostnader som avses i 2 kap. 6 § fjärde stycket fastighetsbildningslagen (1970:988). Brukaren skall anses ha framställt anspråk på äganderätt till den brukade egendomen. Vidare skall landgillejord som inte motsvarar hel registerfastighet anses ha avskilts genom giltig sämjedelning. Vid överklagande skall tillämpas 27 § lagen om äganderättsutredning och legalisering. 9 § Den som innan denna lag trädde i kraft hade rätt till landgille och som lider förlust genom att landgille upphör har rätt till skälig ersättning av staten. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs 1. förordningen om kronohemmans försäljande till skatte, samt de förmåner och villkor varunder skattehemman hädanefter skola innehavas, 2. kungl. brev angående besittningsrätt å kronohemman, 3. Kammarkollegiets kungörelse angående besittningsrätt å kronohemman, 4. kungörelsen (1848:64 s. 2) angående förändring uti gällande stadganden i avseende på ordningen och sättet för vinnande av skattemannarätt till hemman och lägenheter av krononatur, 5. kungörelsen (1863:26 s. 3) angående en utvidgad frihet i avseende på överlåtelse av åborätt å kronohemman, 6. kungörelsen (1930:194) angående upphävande av förbud mot skatteköp i vissa fall, 7. förordningen (1937:540) om försäljning av vissa kyrkolägenheter i , och , 8. förordningen (1937:591) angående upphörande av det från viss jord i , och utgående landgille, 9. lagen (1938:159) om avlösning av avgälder från de till skatte försålda så kallade halländska kyrkohemmanen, 10. lagen (1988:1555) om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och . 6 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 kap. 5 § Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om denna utan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (1980:620) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1. andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) och 2. den som har uppgiftsskyldighet enligt 71 § socialtjänstlagen (1980:620) i mål enligt 25 eller 27 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Om tystnadsplikt för den som är eller har varit behörig att utöva det kyrkliga ämbetet som präst i finns föreskrifter i 36 kap. kyrkolagen (1992:300). Den som inom något annat trossamfund än är präst eller den som i sådant samfund intar motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant samfund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Denna lag träder i kraft . 7 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 4 § skall upphöra att gälla vid utgången av . 8 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 1 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Med allmän kommunalskatt avses i denna lag kommunalskatt, landstingsskatt och församlings- skatt. Med allmän kommunalskatt avses i denna lag kommunalskatt och landstingsskatt. Allmän kommunalskatt skall betalas av fysisk person och dödsbo i förhållande till det antal skattekronor och skatteören, som påförs en var skattskyldig enligt de i denna lag fastställda grunder, dock att skatten skall tas ut i helt antal kronor enligt vad som föreskrivs i skattebetalningslagen (1997:483). Den som är skattskyldig till en kommun inom ett landsting är också skyldig att betala landstingsskatt. I taxeringslagen (1990:324) finns föreskrifter om taxerings- myndigheter och om förfarandet vid taxering till allmän kommunalskatt. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om församlingskatt avseende 2000 och tidigare års taxeringar. 9 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § 5 mom.1 Ideella föreningar som uppfyller i fjärde stycket angivna villkor frikallas från skatt- skyldighet för inkomst av närings- verksamhet som inte hänför sig till innehav av fastighet eller till rörelse. Sådana föreningar är också frikallade från skatt- skyldighet för inkomst som hänför sig till innehav av fastighet som tillhör föreningen och som har använts på sätt anges i 3 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och för sådan inkomst som hänför sig till förvaltnings- enhet avseende innehav av fastighet eller till särskild för- värvsverksamhet avseende rörelse och som till huvudsaklig del härrör från verksamhet som har naturlig anknytning till föreningens all- männyttiga ändamål eller av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Annan inkomst som hänför sig till innehav av fastighet, utom inkomst som avses i 7 mom., och till rörelse utgör således i sin helhet skattepliktig inkomst för föreningen. Ideella föreningar och registrerade trossamfund som uppfyller i fjärde stycket angivna villkor frikallas från skatt- skyldighet för inkomst av näringsverksamhet som inte hänför sig till innehav av fastighet eller till rörelse. Sådana föreningar och registrerade trossamfund är också frikallade från skatt- skyldighet för inkomst som hänför sig till innehav av fastighet som tillhör föreningen eller tros- samfundet och som har använts på sätt anges i 3 kap. 4 § fastighets taxeringslagen (1979:1152) och för sådan inkomst som hänför sig till förvaltningsenhet avseende innehav av fastighet eller till särskild förvärvsverksamhet avseende rörelse och som till huvudsaklig del härrör från verksamhet som har naturlig anknytning till föreningens eller det registrerade trossamfundets allmännyttiga ändamål eller av hävd utnyttjats som finansierings- källa för ideellt arbete. Annan inkomst som hänför sig till innehav av fastighet, utom inkomst som avses i 7 mom., och till rörelse utgör således i sin helhet skattepliktig inkomst för föreningen eller det registrerade trossamfundet. Inkomst som direkt härrör från föreningens ideella verksamhet, t.ex. hyror som en samlingslokalägande förening uppbär på grund av upplåtelse av lokaler för allmännyttigt ändamål, entréavgifter till idrotts- och kulturevenemang o.d., skall anses ha naturlig anknytning till föreningens ändamål. Detsamma gäller inkomst av verksamhet som utgör ett direkt led i det ideella arbetet, t. ex. om en naturskyddsförening säljer affischer, märken och böcker för att öka intresset för föreningens verksamhet eller om en handikappförening säljer varor avsedda för handikappade personer. Kravet på naturlig anknytning skall också anses uppfyllt om en förenings kommersiella verksamhet har karaktär av service till medlemmarna och andra som deltar i den ideella verksamheten. Detta får exempelvis anses vara fallet om en idrottsförening i mindre skala säljer förfriskningar eller idrottsartiklar i sina klubblokaler. Inkomst av verksamhet, som inte har annat samband med det ideella arbetet än att den skall finansiera detta, skall däremot anses sakna naturlig anknytning till en förenings allmännyttiga ändamål. Till verksamhet som av hävd utnyttjas för att finansiera ideellt arbete räknas anordnande av bingo och andra lotterier, fester, basarer, försäljnings- och insamlingskampanjer samt sådan biografrörelse som bedrivs av nykterhetsförening eller förening med huvudsakligt ändamål att tillhandahålla allmänna samlings- lokaler. Detsamma gäller verksamhet som består i att en förening upplåter reklamutrymme på klubbdräkter eller i föreningens samlingslokaler e.d. En ideell förening är skattebefriad enligt första stycket om a) föreningen har till huvudsakligt syfte att utan begränsning till viss familjs, vissa familjers, föreningens med- lemmars eller andra bestämda personers ekonomiska intressen främja ändamål som anges i 6 mom. eller andra allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller därmed jämförliga kulturella ändamål, b) föreningen i sin verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser ändamål som anges under a, c) föreningen inte vägrar någon inträde som medlem, om inte med hänsyn till arten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfte eller annan orsak särskilda skäl motiverar det, samt d) föreningen bedriver en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen av föreningens tillgångar. Skattebefrielse för en ideell förening eller ett registrerat trossamfund enligt första stycket gäller om föreningen eller tros- samfundet a) har till huvudsakligt syfte att utan begränsning till viss familjs, vissa familjers, föreningens eller trossamfundets medlemmars eller andra bestämda personers ekonomiska intressen främja ändamål som anges i 6 mom. eller andra allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller därmed jämförliga kulturella ändamål, b) i sin verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser ändamål som anges under a, c) inte vägrar någon inträde som medlem, om inte med hänsyn till arten eller omfattningen av föreningens eller trossamfundets verksamhet eller föreningens eller trossamfundets syfte eller annan orsak särskilda skäl motiverar det, samt d) bedriver en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen av föreningens eller trossam- fundets tillgångar.