prop · GM03109 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:109 Vissa frågor inför den allmänna fastighetstaxeringen , m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås vissa ändringar i bestämmelserna om fastighets- taxering års allmänna fastighetstaxering av hyreshusenheter, industrienheter inklusive elproduktionsenheter samt specialenheter. Inför taxeringen av elproduktionsenheter föreslås vissa ändringar med hänsyn till att elmarknaden har avreglerats. När det gäller vattenkraftverk föreslås bl.a. att värderingen skall bygga på kraftverkets normalårspro- duktion i kilowattimmar i stället för som tidigare på dess installerade effekt. Vidare föreslås att elproduktionsenheterna i lagtekniskt hänseende bryts ut från industrienheterna för att bilda en särskild typ av taxerings- enhet. I konsekvens härmed föreslås att en ny byggnadstyp - kraftverks- byggnad - införs. Inför taxeringen av hyreshusenheter och industrienheter föreslås att definitionen av den s.k. normbyggnaden ändras. För att förenkla och rationalisera beslutshanteringen vid fastighets- taxeringen föreslås att de grundläggande besluten om allmän fastighets- taxering skall fattas genom automatisk databehandling. De nya bestämmelserna förelås träda i kraft och till- lämpas första gången vid fastighetstaxering. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 22 2.3 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 25 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader 31 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 32 3 Ärendet och dess beredning 36 4 Den allmänna fastighetstaxeringen 37 4.1 Taxeringen av elproduktionsenheter 37 4.1.1 Bakgrund 37 4.1.2 Överväganden och förslag 39 4.2 Taxeringen av hyreshus- och industrienheter 44 4.3 Administrativa frågor m.m. 46 5 Ekonomiska effekter 47 6 Författningskommentar 48 6.1 Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 48 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 53 6.3 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 54 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader 54 6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring av fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 54 Bilaga 1 Sammanfattningen i promemorian 55 Bilaga 2 Lagförslagen i promemorian 57 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser 78 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 79 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 105 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 107 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 2. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 3. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 4. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensions- kostnader 5. lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring i fastighetstaxerings- lagen (1979:1152). 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152) dels att 1 kap. 7 och 9 §§, 2 kap. 3 och 4 §§, 4 kap. 5 och 10 §§, 5 kap. 7 §, 6 kap. 13 §, 7 kap. 3, 15 och 16 §§, 9 kap. 2 §, 11 kap. 1 och 3 §§, 12 kap. 1 §, 15 kap., 16 kap. 4 § och 20 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 6 kap. 14 § och 20 kap. 2 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 7 § Allmän fastighetstaxering skall ske enligt bestämmelserna i 2 15 kap. och i följande ordning. och därefter taxeras hyreshusenheter, indu- strienheter inklusive elproduk- tionsenheter och specialenheter, och därefter taxeras hyreshusenheter, indu- strienheter, elproduktionsenheter och specialenheter, och därefter småhusenheter samt och därefter lantbruksenheter. Bestämmelser om förfarandet vid allmän fastighetstaxering finns i 17 24 kap. 9 § Omräkning skall ske för olika typer av skattepliktiga taxe- ringsenheter utom industrienheter enligt bestämmelserna i 16 A kap. Omräkning skall ske för olika typer av skattepliktiga taxe- ringsenheter utom industrienheter och elproduktionsenheter enligt bestämmelserna i 16 A kap. Bestämmelser om förfarandet vid omräkning finns i 33 38 kap. 2 kap. 3 § Byggnadstypen skall bestämmas med hänsyn till det ändamål som byggnad till övervägande del är inrättad för och det sätt som byggnad till övervägande del används på. Byggnad, som kan indelas både som småhus, hyreshus, industri- byggnad eller övrig byggnad och som specialbyggnad, skall indelas som specialbyggnad. Byggnad, som kan indelas både som småhus, hyreshus, kraft- verksbyggnad, industribyggnad eller övrig byggnad och som specialbyggnad, skall indelas som specialbyggnad. Byggnad, som kan indelas både som specialbyggnad och ekonomi- byggnad, skall indelas som ekonomibyggnad. 4 § skall indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäckt skall indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad) eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda basvärde inte skulle uppgå till . Tomtmark som upptas av småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad samt trädgård, parkerings- plats, upplagsplats, kommunikationsut- rymme m.m., som ligger i anslutning till sådan byggnad. till fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, om fastig- heten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstiger två hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark till någon del skall taxeras tillsam- mans med annan egendom enligt reg- lerna i 4 kap. Tomtmark som upptas av småhus, hyreshus, kraftverksbyggnad, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad samt trädgård, parkerings- plats, upplagsplats, kommunikationsut- rymme m.m., som ligger i anslutning till sådan byggnad. till fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus, kraftverksbyggnad, industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöra tomtmark, om fastig- heten ligger i ett ägoskifte och har en total areal som inte överstiger två hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark till någon del skall taxeras tillsam- mans med annan egendom enligt reg- lerna i 4 kap. Vad nu har sagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, som har bildats för byggnadsändamål . Har fastigheten bildats längre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endast om det är uppenbart att den får bebyggas. I övriga fall skall obebyggd mark anses som tomtmark endast om marken enligt detaljplan utgör kvartersmark för enskilt bebyggande och det inte är uppenbart att bebyggelsen inte skall genom- föras. Detsamma gäller om det finns giltigt bygglov eller tillstånd enligt ett förhandsbesked enligt plan- och bygg- lagen (1987:10), avseende sådan byggnad som anges i andra stycket. Täktmark för vilken täkttillstånd enligt 18 § naturvårdslagen (1964:822), vattenlagen (1983:291) eller gäller. Med täkttillstånd skall jämställas pågående täkt. Byggnad på täktområde för täktens utnyttjande hindrar inte att marken indelas som täktmark. som används eller lämpligen kan användas till växtodling eller bete och som är lämplig att plöjas. Betesmark som används eller lämpligen kan användas till bete och som inte är lämplig att plöjas. Skogsmark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används för annat ändamål. där det bör finnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned. som ligger helt eller i huvudsak outnyttjad skall dock inte anses som skogsmark, om den på grund av sär- skilda förhållanden inte bör tas i anspråk för virkesproduk- tion. skall anses lämplig för virkesproduktion, om den enligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera i genomsnitt minst en kubikmeter virke per hektar. Skogsim- pediment som inte är lämplig för virkesproduktion utan pro- duktionshöjande åtgärder men som bär skog eller har förutsättningar att bära skog. som inte skall utgöra något av de tidigare nämnda ägoslagen. 4 kap. 5 § Taxeringsenhet skall omfatta byggnadstyper och ägoslag enligt en av följande kombinationer, om inte annat sägs i andra och tredje styckena, och ha en av följande beteckningar för typ av taxeringsenhet 1. småhus och tomtmark för sådan byggnad (småhusenhet) 2. hyreshus och tomtmark för sådan byggnad (hyreshusenhet) 3. industribyggnad, övrig byggnad, tomtmark för sådana byggnader, vattenverk på annans grund samt i jordeboken upptaget fiskeri (industrienhet) 4. täktmark samt industribyggnad och övrig byggnad på sådan mark (industrienhet) 5. specialbyggnad och tomtmark för sådan byggnad (specialenhet) 6. ekonomibyggnad, , betesmark, skogsmark och skogsim- pediment (lantbruksenhet) 7. kraftverksbyggnad, tomtmark till kraftverksbyggnad och fallrätt (elproduktionsenhet). Som elpro- duktionsenhet betecknas också en taxeringsenhet vars värde till övervägande del utgörs av rätt till andels- eller ersättningskraft. Småhus och tomtmark för sådan byggnad som ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment, skall ingå i den lantbruksenhet som omfattar marken. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtliga taxe- ringsenheter under punkterna 1 6 i första stycket. Övrig mark skall i regel ingå i lantbruksenhet. I annat fall skall övrig mark taxeras till- sammans med den tomtmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrig mark stor omfattning och saknar den samband med annan mark, som har samma ägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består av endast övrig mark, betecknas industrienhet, om den ligger till övervägande del inom tätort och lantbruksenhet, om den ligger till övervägande del utanför sådan ort. Saneringsbyggnad och övrig mark kan ingå i samtliga taxe- ringsenheter under punkterna 1 7 i första stycket. Övrig mark skall i regel ingå i lantbruksenhet. I annat fall skall övrig mark taxeras till- sammans med den tomtmark eller täktmark som ligger närmast. Har övrig mark stor omfattning och saknar den samband med annan mark, som har samma ägare, skall den dock bilda en taxeringsenhet. Taxeringsenhet, som består av endast övrig mark, betecknas indu- strienhet, om den ligger till över- vägande del inom tätort och lantbruksenhet, om den ligger till övervägande del utanför sådan ort. 10 § Marksamfällighet eller anläggningssamfällighet skall utgöra en taxe- ringsenhet, om den förvaltas av juridisk person. Detta gäller dock inte om fastigheterna, som har del i samfälligheten, uteslutande eller så gott som uteslutande är småhusfastigheter. Detta gäller inte heller samfällighet, som avser enskild väg eller dike eller som har ett ringa ekonomiskt värde. I en elproduktionsenhet får inte kraftverksbyggnad, mark eller markanläggning ingå som tillhör mer än ett av följande slag av kraftverk: vattenkraftverk, kärn- kraftverk, kraftvärmeverk, kon- denskraftverk, gasturbin eller vindkraftverk. Regleringsanläggning huvud- sakligen avsedd för vattenkrafts- ändamål skall inte utgöra en taxeringsenhet utan beaktas vid taxeringen av de kraftverk som har nytta av anläggningen. Regleringsanläggning huvud- sakligen avsedd för vatten- kraftsändamål skall inte utgöra en taxeringsenhet utan beaktas vid taxeringen av de vattenkraftverk som har nytta av anläggningen. 5 kap. 7 § Vid taxeringen skall följande delvärden bestämmas. För småhus-, hyreshus- och industrienhet: För småhus-, hyreshus-, in- dustri- och elproduktionsenhet: 1. Byggnadsvärde Byggnadsvärde är värdet av de byggnader som hör till taxeringsenhet- en. Markvärde Markvärde är värdet av taxer- ingsenhetens tomtmark, täktmark och markanläggningar. Markvärde är värdet av taxer- ingsenhetens tomtmark, täktmark, fallrätt och markanläggningar. För lantbruksenhet: 1. Bostadsbyggnadsvärde Bostadsbyggnadsvärde är värdet av de småhus som hör till taxerings- enheten. Ekonomibyggnadsvärde Ekonomibyggnadsvärde är värdet av de ekonomibyggnader som hör till taxeringsenheten. Tomtmarksvärde Tomtmarksvärde är värdet av taxeringsenhetens tomtmark. Jordbruksvärde Jordbruksvärde är värdet av taxeringsenhetens , betesmark och markanläggningar, som används eller behövs för växtodling. Skogsbruksvärde Skogsbruksvärde är värdet av taxeringsenhetens skogsmark med växande skog och markanläggningar, som används eller behövs för skogsbruk. Skogsimpedimentsvärde Skogsimpedimentsvärde är värdet av de skogsimpediment som hör till taxeringsenheten. 6 kap. 13 § Regler om värderingsenheter på elproduktionsenhet finns i 15 kap. Ett vattenkraftverk skall utgöra en värderingsenhet. I en sådan värderingsenhet skall de andelar i regleringsanläggningar som hör till kraftverket ingå. som hör till ett vatten- kraftverk skall utgöra en värde- ringsenhet tillsammans med mark som tas upp av de markanlägg- ningar som hör till kraftverket. I en sådan värderingsenhet skall därutöver fallrätt som hör till kraftverket ingå. I värderings- enheten skall också ingå andelar i de regleringsanläggningar som hör till kraftverket till den del de avser markanläggning. 14 § För kärnkraftverk, kraftvärme- verk, kondenskraftverk, gasturbin och vindkraftverk (värmekraftverk) skall det för varje aggregat för produktion av elkraft bildas en värderingsenhet som avser bygg- nad och en värderingsenhet som avser mark. 7 kap. 3 § För byggnader och ägoslag som avses i 8 15 kap. skall basvärde bestämmas med utgångspunkt i riktvärden. Dessa skall för varje vär- deringsenhet bestämmas för kombinationer av värdefaktorer, som i någon utsträckning varierar inom värdeområdet och som har särskild betydelse för marknadsvärdet. För övriga värdefaktorer skall riktvärdet bestämmas med utgångspunkt i förhållanden som i genomsnitt eller i huvudsak råder inom värde- området. Värdefaktorer, som särskilt skall beaktas vid riktvärdets bestäm- mande, skall, utom såvitt avser de under punkterna 1 4 angivna värdefaktorerna, indelas i klasser. Värdefaktorer, som särskilt skall beaktas vid riktvärdets bestäm- mande, skall, utom såvitt avser de under punkterna 1 5 angivna värdefaktorerna, indelas i klasser. Storlek för småhus, industribyggnad och övrig byggnad värderad enligt avkastningsmetoden, tomtmark, , betesmark, skogsmark och skogsimpediment. Hyra för hyreshus. Återanskaffningskostnad för industribyggnad och övrig bygg- nad värderad enligt produktions- kostnadsmetoden. Återanskaffningskostnad för industribyggnad och övrig bygg- nad på industrienhet värderad en- ligt produktionskostnadsmetoden. Årligt uttag av täktmark. Normalårsproduktion, ut- nyttjandetid, flerårsreglering och ålder för vattenkraftverk samt effekt för värmekraftverk. De uppgifter om värdenivån m.m. (riktvärdeangivelse) som inom varje värdeområde erfordras för att bestämma riktvärdet skall redovisas på karta, i tabell eller på annat sätt. Resultatet av klassindelningen kallas klassindelningsdata. 15 § I fråga om elproduktionsenhe- ter gäller bestämmelserna i 15 kap. i stället för vad som sägs i 8 14 §§ samt i 11 och 12 kap. I fråga om elproduktionsenhe- ter gäller bestämmelserna i 15 kap. i stället för vad som sägs i 8 11 §§. 16 § För egendom som anges under punkterna 1 4 skall inte bestäm- mas något värde För egendom som anges under punkterna 1 6 skall inte bestäm- mas något värde 1. byggnad eller byggnader inom samma tomt, om byggnadsbeståndets sammanlagda basvärde ej skulle uppgå till 2. övrig mark och vattentäckt område som inte är täktmark 3. markanläggning som används för sådant ändamål som avses i 3 kap. 4. egendom som avses i 2 kap. 3 § jordabalken. 4. egendom som avses i 2 kap. 3 § jordabalken 5. aggregat tillhörande kon- denskraftverk som inte varit i drift före taxeringsåret eller som varaktigt tagits ur drift 6. outbyggd fallrätt för vilken det inte finns tillstånd till ut- byggnad. 9 kap. 2 § Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende ett hyreshus uppfört före taxeringsåret och med en hyra av får endast anges värden i en fastställd värdeserie. Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende ett hyreshus uppfört under det sjuttonde året före det år då allmän fastig- hetstaxering sker och med en hyra av får endast anges värden i en fastställd värdeserie. 11 kap. 1 § Industribyggnad skall värderas enligt avkastningsmetoden. Byggnader som har endast begränsad användbarhet för annat ändamål än för vilket de utnyttjas och liknande speciella byggnader, bensinstationsbyggnader, andra byggnader med olämplig utformning för normal industriproduktion samt byggnadskonstruktioner som inte har karaktär av hus skall dock värderas enligt produktionskostnadsmetoden. För värdering av industribygg- nad på elproduktionsenhet gäller särskilda regler i 15 kap. Vad som sägs i detta kapitel om industribyggnad gäller även övrig byggnad. 3 § Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende en industri- byggnad uppförd före taxeringsåret och som om- fattar pro- duktionslokaler av normal stan- dard får endast anges värden i en fastställd värdeserie. Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende en industri- byggnad uppförd under det sjuttonde året före det år då all- män fastighetstaxering sker och som omfattar produktionslokaler av normal stan- dard får endast anges värden i en fastställd värdeserie. 12 kap. 1 § Riktvärdet för tomtmark för småhus skall utgöra värdet av en tomt eller, om särskilda skäl föreligger, värdet av en kvadratmeter tomtmark. Riktvärdet för tomtmark för hyreshus, industribyggnad eller övrig byggnad skall utgöra värdet av en värderingsenhet avseende tomtmark. Värdet av en kvadratmeter byggrätt avseende tomtmark för hyreshus och värdet av en kvadratmeter tomtmark eller byggrätt avseende tomt- mark för industribyggnad eller övrig byggnad, får anges endast med vär- den i en fastställd värdeserie. För värdering av tomtmark på en elproduktionsenhet gäller be- stämmelserna i 15 kap. 15 kap. Värdering av elproduk- tionsenhet 15 kap. Riktvärde för kraftverks- byggnad och tillhörande mark 1 § Elproduktionsenhet är dels taxeringsenhet med vatten- kraftverk och till detta hörande andelar i utbyggda regleringsan- läggningar, dels taxeringsenhet med out- byggt som enligt verk- ställbart tillstånd får byggas ut, dels taxeringsenhet vars huvud- sakliga värde utgör värde av andels- eller ersättningskraft, dels taxeringsenhet med värme- kraftverk som inrättats för produk- tion av elektrisk starkström för yrkesmässig distribution eller an- nan anläggning för sådant ända- mål. Vid värderingen bestäms först det totala värdet i nybyggt skick av varje elproduktionsenhet. Total- värdet för varje enhet uppdelas därefter i ett byggnadsvärde och ett markvärde. Byggnadsvärdet bestäms med beaktande av den värdeminskning som har skett efter nybyggnadsåret. Till ett vattenkraftverk hänförs kraftverksbyggnad och mark för elproduktion med vattenkraft. Till ett värmekraftverk hänförs kraftverksbyggnad och mark för elproduktion med kärnkraft, kraft- värme, kondenskraft, gasturbin och vindkraft. Med mark avses i detta kapitel tomtmark, övrig mark, fallrätt och markanläggning som ingår i el- produktionsenhet. Värde av nybyggd elproduktions- enhet Vattenkraftverk 2 § Värdet av nybyggt vattenkraft- verk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar bestäms som produkten av kraftverkets taxeringseffekt i kilowatt och ett riktvärde. Riktvärdet för ett vattenkraft- verk skall utgöra värdet av en värderingsenhet som avser sådan egendom. Riktvärdet för mark som hör till ett vattenkraftverk skall utgöra värdet av en värderingsenhet som avser sådan egendom. Riktvärdet för kraftverksbygg- nader som hör till ett vatten- kraftverk utgörs av skillnaden mellan riktvärdena för vatten- kraftverket och för mark som hör till verket. Riktvärden skall bestämmas utan beaktande av andels- och er- sättningskraft. 3 § Taxeringseffekt är en effekt som är tillgänglig i . Den bestäms för ett vattenkraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar genom att den utbyggda effekten i kilowatt multipliceras med tre faktorer genom vilka beaktas skil- da förhållanden beträffande ut- nyttjandetid, regleringsmöjlighet och belägenhet. I en riktvärdeangivelse enligt 7 kap. 3 § skall värden per kilo- wattimme anges för ett norm- kraftverk och för mark till ett sådant verk. Med ett norm- kraftverk avses ett kraftverk som har tagits i drift , som har en normalårsproduktion på , som har en genomsnittlig utnytt- jandetid på och som saknar möjlighet till fler- årsreglering samt levererar sin elproduktion till stamnätet i inmat- ningspunkt Forsse-Hjälta. Vär- dena i en riktvärdeangivelse får endast bestämmas till belopp i en fastställd värdeserie. Reglerings- möjlighet Utnyttjandetiden är lika med kvoten mel- lan normalårspro- duktionen, uttryckt i kilowattimmar och den utbyggda effekten i kilowatt. Regleringsmöjlighet- en anger den utbygg- da effektens relativa värde med hänsyn till möjligheterna till års- reglering. Belägenhet Belägenheten anger den utbyggda effek- tens värde vid kraft- verket i förhållande till dess värde i . 4 § Riktvärdet för ett vattenkraftverk med tillhörande andelar i regle- ringsanläggningar skall utgöra vär- det per kilowatt taxeringseffekt och bestämmas för skilda förhållanden för värdefaktorn godhet. Genom denna beaktas olikheter i årskost- naderna beroende på varierande anläggningskostnader per kilowatt taxeringseffekt för kraftverket. Riktvärdet för ett vattenkraftverk bestäms för skilda förhållanden för en eller flera av följande värde- faktorer. Riktvärdet skall utgöra det ka- pitaliserade värdet av av årsnettot för en taxeringseffekt om en kilowatt före taxeringsåret. Årsnettot bestäms som skillnaden mellan bruttointäk- ten, beräknad med ledning av den prissättning som tillämpas för det mellansvenska området, och års- kostnad för respektive godhetsklass. I årskostnaden skall inräknas nor- mala drift-, underhålls- och för- nyelsekostnader. De på detta sätt framräknade riktvärdena skall jäm- kas med hänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Med normalårspro- duktion avses den tillgängliga produk- tionen vid kraftverket. Normalårsproduk- tionen anges i kilo- wattimmar. Utnyttjandetiden ger uttryck för möjlighe- ten att anpassa elpro- duktionen till tidspe- rioder med hög efter- frågan. Utnyttjande- tiden bestäms som kvoten mellan nor- malårsproduktionen och den installerade effekten i kilowatt. Flerårs- reglering Med flerårsreglering avses möjligheten att genom reglering för- dela produktionen mellan åren. Regle- ringsmöjligheten be- stäms av reglerings- magasinens volym, tillrinningen till ma- gasinen och medel- vattenföringen vid kraftverken. Belägenhet Belägenheten ger ut- tryck för kostnader för inmatning av pro- duktionen på stam- nätet. Ålder Åldern ger uttryck för kraftverkets sanno- lika återstående livs- längd. Åldern anges genom det år då kraftverket togs i drift. 5 § Värdet av nybyggt värmekraft- verk bestäms som produkten av kraftverkets installerade effekt i kilowatt och ett riktvärde. Riktvärdet för mark som hör till ett vattenkraftverk bestäms för skilda förhållanden för de värde- faktorer som anges i 4 § med undantag för värdefaktorn ålder. 6 § Riktvärdet för värmekraftverk skall utgöra värdet per kilowatt installerad effekt och bestämmas för skilda typer av kraftverk. För normkraftverket skall värdet i en riktvärde- angivelse bestämmas med ut- gångspunkt i elproduktionens lön- samhet och med beaktande av priserna vid köp av likartade vattenkraftverk eller delar därav.