prop · GM031D11 · 1999-01-01 00:00:00 — Studier genomförs avseende försvarets möjlighet till anpassning, den breddade hotbilden, öststatsstudier, europeiska säkerhetsstrukturer och internationella insatser. En granskning av verksamhetsgrenen Försvars- och säkerhetspolitik genomfördes på Forsk- ningsanstaltens initiativ av en internationell expertgrupp. Sammanfattningsvis ansåg expertgruppen att forskning bedrivs med hög kompetens och att man förenar mycket god kundkontakt med ett vetenskapligt och obero- ende arbetssätt. Regeringen bedömer mot bakgrund av ovanstående att Försvarets forsk- ningsanstalt lever upp till målsättningen om relevans och kvalitet. Inom verksamhetsgrenen Skydd mot N-, B- och C-stridsmedel, där regeringen såväl som myndigheterna inom totalförsvaret är mottagare av forskningsresultaten, bedrivs verksamhet inom såväl hotbildsanalys som skyddsforskning. Under /96 granskades verksam- hetsområden inom skydd mot B- och C- stridsmedel av en internationell expertpanel. Granskningen visade att den vetenskapliga kompetensen och kvaliteten låg på en mycket hög nivå men att kopplingen till kundernas behov behövde förbättras. har åtgärder vidtagits för att minska antalet projekt och därigenom minska tendensen till splittring i små projekt med svag kundkoppling. Regeringen bedömer att kvaliteten är god inom denna verksamhetsgren men att brister avseende relevansen kvarstår, trots de åtgärder som vidtagits. Övrigt har vidtagit effektiviseringsåtgärder som enligt myndighetens bedömning kommer att leda till lägre timpriser motsvarande . kommer att övergå till s.k. milstolpsfakturering. Försvarets forskningsanstalts behov av rörelse- kapital ökar därmed. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.13 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 558 682 -557 925 757 Prognos 1998 590 000 -587 000 3 000 Budget 1999 545 000 -545 000 0 får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. Slutsatser Regeringen bedömer att målen avseende relevans och kvalitet i huvudsak har uppfyllts. Relevansen när det gäller den avgiftsfinansierade verksam- heten är dock relaterad till funktionsmyndigheternas, främst Försvars- maktens och Överstyrelsens för civil beredskap, förmåga till återkoppling mellan myndigheternas mål och beställd forskning samt deras kompe- tens när det gäller forskningsbeställning. Regeringen avser därför att begära in underlag från berörda myndigheter och att se över denna förmåga och kompetens. Kvaliteten men även i viss mån relevansen har granskats av återkommande internationella expertpaneler för delar av Forskningsanstaltens verksamhet. Regeringen anser att expert- granskningen utgör ett viktigt underlag för framtida bedömning av Forskningsanstaltens måluppfyllelse. När det gäller den anslagsfinansierade forsk- ningsverksamheten inom NBC-området är målet avseende kvalitet uppfyllt. års säker- hetspolitiska kontrollstation pågår inom en översyn av den interna- utvecklingen när det gäller NBC-vapen. Översynen skall behandla konsekvenser för berörda myndigheter avseende kunskap, skydd och beredskap samt forskningsbehov och styrningen av forskning inom området. D5 Flygtekniska försöksanstalten Tabell 6.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 35 000 1999 Förslag 37 367 2000 Beräknat 38 049 2001 Beräknat 38 610 Flygtekniska försöksanstalten är en i huvudsak avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att främja flygtekniken i landet. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Enligt total- förvarsbeslutet har Flygtekniska försöksanstalten till uppgift att främja utveck- lingen av flygtekniken inom landet. Utöver detta ställs i regleringsbrevet krav på att Flygtekniska försöksanstalten skall bedriva forskning med beaktande av krav på relevans och kvalitet samt att bygga upp egen kompetens för att tillgodose framtida behov. Anslaget för har ökat i enlighet med totalförsvarsbeslut. Ökningen av ansla- get gäller strategiska investeringar, framförallt en kompressor och en ställbar dysa i syfte att färdig- ställa och i viss mån vidareutveckla det tidigare beslutade vindtunnelbygget T 1500. Regeringens överväganden Resultatbedömning Den internationella utvecklingen inom flyg- teknikområdet kan innebära väsentliga förändringar för svensk flygteknisk utveckling och forskning. Forsknings- och teknologi- programmen genomförs i samspel mellan myndigheter, forskare och industri. Flygtekniska försöksanstalten är aktiv vad gäller internationell forskningssamverkan och deltar i diskussioner mellan europeiska flygforsknings- institut kring rollfördelning och struktur- förändringar på europeisk nivå. Måluppfyllelse avseende främjande av flygtekniken inom landet Verksamheten vid Flygtekniska försöksanstalten är koncentrerad på forskning och utveckling inom flygteknikområdet och verksamheten utformas genom uppdrag från främst svenska men även utländska uppdragsgivare. Regeringen bedömer att Flygtekniska försöksanstaltens verksamhet därmed främjar utvecklingen av flygtekniken inom landet. Måluppfyllelse avseende relevans och kvalitet Verksamheten vid Flygtekniska försöksanstalten är avgiftsfinansierad. Det är regeringens bedöm- ning att uppdragsstyrningen leder till att verksamheten blir relevant för uppdragsgivarna. har en grupp utländska experter på Försöksanstaltens uppdrag gjort en obero- ende utvärdering av forskningskvalitet och inriktning inom verksamhetsgrenen Hållfasthet. Utvärderingen visar att Försöksanstalten levere- rar resultat av hög kvalitet. Verksamheten fick högt betyg men expertgruppen ansåg att antalet forskare var för få. Regeringen bedömer att kvaliteten är god inom verksamhetsgrenen hållfasthet. Måluppfyllelse avseende egen kompetens för framtida behov samt relevans och kvalitet inom denna verksamhet Eftersom Flygtekniska försöksanstalten har många olika kunder, finns det inte en enskild beställare som kan ta ansvar för den långsiktiga kompetensutvecklingen för hela verksamheten. Uppbyggnad av kompetensen på lång sikt är anslagsfinansierad. Av anslaget finansierar ca en tredjedel kompetensuppbyggande internationell verksamhet såsom EU-projekt och projekt initierade inom och Aerea och en tredjedel Flygtekniska försöks- anstaltens interna strategiska utveckling. Resterande tredjedel utgör lånefinansiering av större investeringar inom främst vindtunnel- området. Relevansen och kvaliteten när det gäller den långsiktiga kompetensutvecklingen granskas av ett internt tekniskt-vetenskapligt råd som fördelar medel efter ansökningar. Regeringen bedömer att anslaget ger Flygtekniska försöks- anstalten möjlighet att bygga upp den långsiktiga kompetensen. Regeringen bedömer att målen avseende relevans och kvalitet uppfylls godtagbart. Övrigt har Flygtekniska försöksanstalten genomfört omfattande rationaliseringar i verksamheten i kombination med personalreduceringar. har en rad åtgärder, enligt Flygtekniska försöks- anstalten, beräknats medföra en årlig nettokostnadsbesparing om . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.15 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 116 431 -115 341 1 090 Prognos 1998 136 200 -135 000 1 200 Budget 1999 139 000 139 000 0 Resultaträkningen visar att intäkterna av myndighetens avgiftsfinansierade verksamhet har ökat med . Resultatför- bättringen inom den avgiftsfinansierade verksamheten gäller främst verksamhetsgrenen Aerodynamik, dvs. verksamhet knuten till vindtunneln. övergår ansvaret för riksmätplats för tryck enligt förordningen (1989:527) om riksmätplatser till (se vidare utgiftsområde 24). Flygtekniska försöksanstalten får disponera intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. Investeringsplan Flygtekniska försöksanstaltens investerings- volym ökade kraftigt varav hälften avsåg vindtunnelsatsningar och hälften det s.k. Simcenter, vilket finansieras enligt särskilt avtal med Försvarsmakten. Flygtekniska försöksanstaltens investerings- plan för redovisas nedan Tabell 6.16 Investeringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1998 Budget 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Ställbar dysa till T 1500 19,7 17,7 2,0 0 0 0 Kompressoranläggning 65,0 10,0 50,0 10,0 0 0 Simuleringscenter 26,0 11,0 19,2 9,0 16,5 16,5 Övriga objekt 58,8 - 13,8 20,0 15,0 15,0 Summa investeringar 169,5 38,7 83,0 39,0 31,5 31,5 Lån 169,5 38,7 83,0 39,0 31,5 31,5 Summa finansiering 169,5 38,7 83,0 39,0 31,5 31,5 Slutsatser Regeringen bedömer att det övergripande målet har uppfyllts och att resultatet av verksamheten är gott. Regeringen bedömer att målen i regle- ringsbrevet avseende relevans och kvalitet uppfylls godtagbart. Målet att bygga upp egen kompetens för att tillgodose framtida behov möjliggörs genom det anslag myndigheten erhåller men regeringen avser höja kravet när det gäller myndighetens redovisning av anslaget. Regeringen bedömer att målet avseende kvalitet är uppfyllt för verksamhetsgrenen Hållfasthet. Regeringen anser att expertgranskningar utgör ett viktigt underlag för framtida bedömningar av måluppfyllelsen. D6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Tabell 6.17 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 101 000 1999 Förslag 102 396 2000 Beräknat 101 971 2001 Beräknat 101 971 Anslaget omfattar utgifter för stöd till den verksamhet som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Härutöver tilldelas de frivilliga försvarsorgani- sationerna för sin utbildningsverksamhet belopp från anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst samt B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Arbets- marknadsstyrelsen tilldelas belopp under anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser De frivilliga försvarsorganisationer som anges i bilaga till förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet får bidrag för den del av deras verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar ledning och administration, försvarsupplysning och rekrytering. Myndigheterna Försvarsmakten och Över- styrelsen för civil beredskap disponerar och fördelar beloppen för stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna. Bidragen ges i form av statsbidrag. och Försvarsmakten skall från och med årsredo- visningarna för redovisa de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. De frivilliga försvarsorganisationerna utgör genom sitt starka engagemang och sin breda kompetens inom skilda områden i samhället en viktig resurs för landets försvar. Stödet skall även fortsättningsvis lämnas till de frivilliga försvars- organisationerna så att deras verksamhet främjar försvarsviljan och ger försvarsverksamheten en bred förankring. Förkortningar och benämningar Följande förkortningar och benämningar av internationella truppinsatser, övningar och samarbets- organ samt militära vapensystem m.m. används i Försvarsdepartementets del av Budgetproposition för . Principer för förkortningar: Om förkortningen uttalas bokstav för bokstav används versaler (PFF, MTS). Det samma gäller för förkortningar som uttalas som ett ord och som har en eller två stavelser (PLIS). I de fall förkortningen uttalas som ett ord och har tre eller fler stavelser används versal begynnelse- bokstav (, Aerea). Under förutsättning att förkortningen är allmänt känd kan denna princip även användas för förkortningar med två stavelser och som uttalas som ett ord (Nato). Inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde är förkortningarna på internationella övningar och insatser samt vapensystem att betrakta som allmänt kända. Därför skrivs sådana förkortningar med versal begynnelsebokstav även om de endast har två stavelser (, Baltbat). Tabell B1.2 Förkortningar och benämningar Forum för samverkan mellan europeiska forskningsinstitut med målsättning att stärka teknologibasen för den europeiska flygindustrin. AJS 37 Attack-, jakt- och spaningsflygplan 37 . AJS-modifiering Modifiering av attack- och jaktflygplan 37 till attack-, jakt- och spaningsflygplan. Amraam Advanced Medium Range Air-to-Air Missile . Radarjaktrobot med medellång räckvidd Arte 740 Bepansrad fordonsmonterad spanings- och eldledningsradar för kustförsvarsförbanden. Baltbat Baltic Battalion . En sambaltisk fredsbevarande bataljon för internationella insatser. Verksamheten stöds av . En sambaltisk försvarshögskola som kommer att ta emot sina första studenter . Verksamheten stöds av . Baltron Baltic Naval Squadron . En sambaltisk marin styrka i första hand bestående av förband med minröjnings- förmåga. Verksamheten stöds av . Bamse Allväders luftvärnsrobotsystem med medellång räckvidd. Bonus Måldetekterande artillerigranat som ger möjlighet att med indirekt eld bekämpa stridsfordon på långa avstånd. Cimic Civil och militär samverkan Cooperative Banners Internationell militär övning med svenskt deltagande inom ramen för Partnerskap för fred. ledning från vision till realitet . Tekniskt ledningssystem för det civila försvaret. Skånska flygflottiljen i . F 15 flygflottilj i . F 7 flygflottilj i . FMS Full Mission Simulator . Simulatorutrustning till JAS 39 Gripensystemet för flygutbildning FSR-890 Flygburet spaningsradarsystem. för in Europe . Forum för samarbete på regeringsnivå mellan , , , , och med målsättning att stärka samarbetet inom flygteknisk forskning. IG JAS Industrigruppen JAS . Samarbetsgrupp för produktionen av JAS 39 bestående av ett flertal svenska industrier. standard för evaluering och ackreditering av produkter och system inom informationsteknologin. J 35 35 Draken. JA 37 Jakt- och attackflygplan 37 . JAS 39 Jakt-, attack- och spaningsflygplan . JAS 39B Jakt-, attack- och spaningsflygplan , tvåsitsig version. Matak Marinens ledningssystem. Fredsbevarande FN-insats (minröjning) till stöd för genomförandet av folkomröstning i . MMT Multi Mission Simulator . Simulatorutrustning till JAS 39 Gripensystemet för utbildning på flygdivisionsnivå. MTS Marinens telesystem. NBC-beredskap Beredskap för försvar mot anfall med nukleära, biologiska och kemiska vapen. NBC-vapen Nukleära, biologiska och kemiska vapen. PFF Partnerskap för fred . Forum för samarbete mellan Nato-medlemmar och vissa icke Nato-medlemmar. PLIS Totalförsvarets pliktverks informationssystem. Projekt Q Kvalitetsprojekt inom Försvarsmakten. RBS 90 Luftvärnsrobotsystem med mörkerkapacitet. Robot 99 Radarjaktrobot 99. 97 (Nordvart) övning med deltagande av delar av de operativa rörliga stridskrafterna samt vissa arméförband. SFOR Stabilization Force . Natoledd multinationell fredsstyrka i . Shirbrig Multinational United Nations Stand-by Forces High Readiness Brigade . Internationell snabbinsatsstyrka som är under uppbyggnad. resursledningssystem för Försvarsmakten (regeringen avbröt utvecklingen och anskaffningen av ). SK 60 60. Swerap Swedish rapid reaction force . Den svenska snabbinsatsstyrkan för internationella truppinsatser. radiosystem för flygstridskrafterna. Todakom Totalförsvarets datakommunikationssystem. TP 85 Caravelle. Unpredep United Nations Preventive Deployment Force . FN:s preventiva mission i f.d. jugoslaviska republiken . VEU Den västeuropeiska unionen. deltar som observatör. Bilaga 2 Beskrivning av objektsramar Beskrivning av objektsramar Som ett resultat av utvecklingsarbetet inom Försvarsdepartementet har regeringen beslutat att s.k. objektsramar skall införas för större materielinvesteringar. En objektsram innebär inte en anslags- tilldelning utan är ett sätt att styra och följa upp större materielinvesteringar. En objektsram skall bestå av ett väldefinierat materielinnehåll, en ekonomisk ram samt en tidsplan. Dessa tre kompenenter skall tillsammans utgöra ramen. Objektsramarna skall redovisas av Försvarsmakten till regeringen. Regeringen har i regleringsbrevet beslutat vilka befintliga materielprojekt som skall styras med objektsramar. Redan tidigare beslutades att anskaffningen av materiel till JAS 39 skall styras med objektsramar. Nedan lämnas en övergripande redogörelse för de aktuella materielprojekten. JAS 39 JAS 39 kommer att omfatta totalt 12 divisioner och skall ersätta Viggen- systemet. JAS 39 Gripen-systemet bygger på att ett flygplan har förmågan att lösa jakt-, attack- och spaningsuppgifter. Objektsramen omfattar tiden t.o.m. . Ramen omfattar leveranser av totalt 174 flygplan (varav 28 tvåsitsiga) samt tillhörande stödutrustning, beväpning, anpass- ningsprogram, utbildningsanläggningar m.m. Måldetekterande artillerigranat (Bonus) Granaten är en måldetekterande substridsdels- granat för artilleriet. Den ger möjlighet att med indirekt eld bekämpa stridfordon på långa avstånd och kompletterar därmed det direktriktade pansarbekämpande systemet. Granaten kommer att fördelas till fördelnings- och brigadhaubitsbataljonerna med haubits 77A och B. Utvecklingen sker gemensamt med . Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringen har tidigare beslutat om utveckling av måldetekterande substridsdelsammunition samt utveckling av måldetekterande substridsdelsgranat för artille- riet. Därutöver ingår serieförberedelser och anskaffning. Luftvärnsrobotsystem 23 (Bamse) Robotsystem 23 (Bamse) är ett allväders luft- värnsrobotsystem med medellång räckvidd. Systemet skall bl.a. utnyttjas för skydd av flyg- baser, befolkningscentra och för understöd av markstridskrafterna. Systemet skall ingå i luft- värnsbataljoner RBS 23 med utnyttjande i hela landet. Spaningsradarn i systemet kan även komma att ingå i luftvärnsrobotsystem 77 Hawk. Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. och innefattar utveckling av luftvärnsrobotsystem 23 inklusive höjdmätande spaningsradar. Därutöver ingår serieför- beredelser och anskaffning. Stridsvagn 121/122 Systemet innehåller stridsvagn 121, stridsvagn 122, bärgningsvagn, minbrytningsutrustning samt systemmateriel (bl.a. reservdelar, doku- mentation, ammunition, utbildningsanordningar). Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringen har tidigare beslutat om anskaffning av stridsvagn 121 och stridsvagn 122 samt anskaffning av visst systemmateriel. Därutöver ingår ytterligare anskaffning av systemmateriel, anskaffning av bärgningsbandvagn samt utveckling och anskaff- ning av minbrytningssystem. är ett fordonssystem med lätta stridsfordon grundat på i huvudsak gemen- samma komponenter med undantag av beväpning och specialutrustning. Stridsfordon 90-systemet består av strids- fordon 90 med automatkanon, luftvärnskanonvagn 90 med automat- kanon, stridsledningspansarbandvagn 90, eldledningspansar-bandvagn 90 och bärgnings- pansarbandvagn 90. Därutöver omfattar materielsystemet bl.a. ammunition, dokumen- tation, reservmateriel och utbildningsmateriel. Systemet skall tillföras norrlandsbrigader, meka- niserade brigader innehållande stridsvagn 122 samt Livgardesinfanteribrigaden (IB 1). Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringen har tidigare beslutat om utveckling och anskaffning av stridsfordon 90-systemet. Korvett typ Ett stort antal ytstridsfartyg av olika typer utgår ur krigsorganisationen och och skall delvis ersättas med korvett typ . Fartygen skall bl.a. kunna lösa huvuduppgifterna ubåtsjakt, minjakt, luft- och ytmålsbekämpning och skall förberedas för att utrustas med bl.a. raketsystem, robotsystem 15, torped 46, luftvärnsrobotsystem och under- vattensmotmedel. Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringen har tidigare beslutat om studier, projektering och anskaffning av fyra fartyg. Därutöver ingår anskaffning av ytterligare sex fartyg, ledningssystem, referensanläggning, motmedel, övrigt vapenmateriel, bas- och underhållssystem och reservdelar. Torpeder Objektsramen innehåller både lätt och tung torped. Samarbete pågår med för att utveckla en ny lätt torped 46. Avsikten är att bestycka ubåtarna och ytstridsfartygen med torped 46 för ubåtsjakt. Torped 62 (tung) kommer att utgöra huvudbeväpning för ubåt typ och samt planeras även ingå i projekt . Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringen har tidigare beslutat om en första etapp av utveckling och anskaffning av torped 62. Därutöver ingår anskaffning av bärgningsutrustning, utveckling och anskaffning av torped 46, ytterligare anskaffning av torped 62 samt anskaffning av batterier. Spanings- och eldledningsradar för kustförsvarsförbanden (Arte 740) Inom kustförsvarsförbanden föreligger behov av förmåga till ytspaning, spaning och invisning mot luftmål samt att ersätta äldre mätstationer för sjömålseldledning. Studier har visat att det är tekniskt möjligt att tillverka en typ av radar som tillgodoser kraven på såväl spaning och invisning mot luftmål som ytspaning och eldledning mot sjömål. Arte 740 är en bepansrad fordons- monterad radarstation. Arte 740 skall organiseras i brigader, regementen och bataljoner och skall kunna utnyttjas i hela landet samt i interna- operationer. Utveckling av radarn kommer även att samordnas med den utveckling som sker för spanings- och eldledningsradarn till korvett typ . Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Studiefasen har genomförts. Därutöver ingår utveckling, serieförberedelser och serieanskaffning. Anskaffningen omfattar tolv serieradarstationer, inklusive fordon, samt förserieexemplar och referensanläggning. Flygburet radarsystem (FSR 890) FSR 890 är ett flygburet radarspaningssystem som skall utgöra en integrerad del av luft- och sjöbevakningen i fred, kris och krig. Systemet medför förbättrad låghöjdstäckning, förbättrade möjligheter att upptäcka små mål och medger en flexiblare taktisk förmåga för vårt stridslednings- system. FSR 890 krigsorganiseras i två radarflyggrupper och . Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Fyra system, inkluderande radar och bärarflygplan, levererades till Försvarsmakten och resterande två skall levereras . Kvarvarande verksamhet åren därefter omfattar i huvudsak fortsatt uppbyggnad av underhållssystem samt integration av taktiskt radiosystem ,. Stridsledningscentraler (StriC) Systemet skall ersätta huvuddelen av nuvarande stridslednings- och luftbevakningssystem, Stril 60. Systemet skall förse totalförsvaret med luft- lägesbild som underlag till bl.a. flygvarning av civilbefolkningen. Stridsledning av JAS 39 samt mottagning av radarinformation från FSR 890 genomförs i StriC. StriC skall utbyta färd- planinformation med civil flygtrafikledning samt samordna flygrörelser. Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringen har tidigare beslutat om utvecklingen av stridsledningcentraler. Därutöver ingår anskaff- ning av krigsanläggningar samt anläggning för utbildning och utprovning. IT-anskaffning En modern förvaltning kräver ett IT-stöd som möjliggör en säker och effektiv planering, uppföljning och kontroll av verksamheten. Användning av IT utgör vidare en avgörande förutsättning för en modern försvarsmakts verk- samhet. Med det särskilda behov av snabba beslutsgångar som föreligger, fordras ett datori- serat stöd för bl.a. ledning. innebär Försvarsmaktens uppgift att försvara vårt land särskilda krav när det gäller driftsäkerheten och integriteten i IT-systemen. Åtgärder måste därför fortlöpande vidtas för att eliminera risken för obehörig åtkomst av Försvarsmaktens IT- system. Utveckling och anskaffning av stora IT- system har dock erfarenhetsmässigt visat sig kunna ge upphov till betydande problem beträf- fande tid, kostnad och kvalitet. Orsakerna härtill är bl.a. att projekten ofta varit uppgiftsmässigt alltför stora i kombination med för snäva tids- planer. Detta har inneburit att projekten blivit kostnadsdrivande. Ett exempel är resurslednings- systemet , som regeringen avbröt . Regeringen har bedömt att det är av stor vikt att en bättre överblick och styrning erhålls beträffande kostnaderna för utveckling, anskaffning samt vidmakthållande av olika typer av IT-system. Regeringens avsikt är därför att införa en objektsram för IT-systemen. I ett rege- ringsbeslut uppdrogs åt Försvarsmakten att inkomma med förslag på vilka system som skall inrymmas i objektsramen. redovisade Försvarsmakten uppdraget.