prop · GM031D10 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens överväganden I det inledande avsnittet till detta utgiftsområde samt även under avsnitten om verksamhetsområden har redovisats de övergripande mål som regeringen har för svensk utrikespolitik samt de prioriteringar som kommer att vara gällande under kommande budgetår. Den höga ambitionsnivå som där anges ställer krav på en väl fungerande utrikesförvaltning som är anpassad till de uppgifter för utrikespolitiken som en fortsatt internationalisering, det växande ömsesidiga beroendet mellan departementets traditionella politikområden samt inte minst EU- medlemskapet medför. kommer att inneha ordförandeskapet i . Arbetet med att förbereda ordförandeskapet har redan inletts och kommer att intensifieras successivt. Under utgiftsområde 1 föreslår regeringen att vissa gemensamma medel avsätts för dessa ändamål. medlemskap i kommer att medföra en förändring av viseringshanteringen. kommer dock investeringar att ske för att skapa ett för IT-baserat viseringssystem vid utrikesförvaltningen. Anpassningen av utrikesförvaltningens IT- system är en omfattande uppgift eftersom den inkluderar säkringen av datasystemen på över 100 utlandsmyndigheter. Med anledning av de överväganden som regeringen redovisat i sin Afrikaskrivelse till sker en viss omstrukturering av utrikesrepresentationen i . En ny utlandsmyndighet inrättas i . Särskilda satsningar, som kommer att ledas av speciellt inrättade projektsekretariat, görs för att utveckla förbindelserna med och södra . På grund av omfördelningar till prioriterade områden sänks anslaget med . och sänks anslaget med . kommer att få ett övergripande processansvar för handläggningen av migrationspolitiska frågor och utlänningsärenden i utrikesförvaltningen. Detta innebär bl.a. att resurser kommer att föras över från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1998 1 757 529 Återställande av engångsminskning i tilläggsbudget + 100 Sänkning av anslaget - 75 000 Pris- och löneomräkning + 35 605 Valutakompensation + 35 543 Framtidsområdet Europeiskt samarbete (personalkostnader) + 1 500 Justering av + 2 769 Överföring till uo 1 (UD-bibliotekets personal) - 2 837 Överföring till uo 8 - 7 500 Överföring till uo 24 (2000) - 3 000 Överföring till anslaget C2 - 2 000 Indragning - 2 608 Förslag 1999 1 740 101 A2 Nordiskt samarbete Tabell 3.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 1 480 2000 Beräknat 1 505 2001 Beräknat 1 535 1 Varav 100 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Från anslaget betalas kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Outnyttjade medel har enligt särskilt beslut disponerats som en del av regeringens stöd till informationsverksamhet vid Arena . Regeringens överväganden Regeringen beräknar anslaget för till oförändrad nivå, dvs. Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 1 552 Neddragning av engångsökning i tilläggsbudget - 100 Pris- och löneomräkning + 28 Förslag 1999 1 480 A3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 6 320 1999 Förslag 5 486 2000 Beräknat 5 579 2001 Beräknat 5 690 Av anslaget används huvuddelen till att täcka de kostnader som avses i lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Det rör sig om periodiska understöd till vissa i utlandet, främst i , bosatta svenska medborgare. Därutöver betalas från anslaget eftergifter och jämkning samt avskrivningar av fordringar för utgivet tillfälligt ekonomiskt bistånd till nödställda svenska medborgare i utlandet samt för brottmål och kostnader vid dödsfall. Även fordringar som överförs till kronofogden för indrivning belastar anslaget. Anslaget används också till rättsligt bistånd till brottsoffer utomlands. Från anslaget betalas också kostnader för expertgruppen för identifiering av katastroffall utomlands samt avgifter för stämningsmannadelgivning. Regeringens överväganden Kostnaderna för periodiskt understöd minskar , då antalet personer som har rätt till understöd blir färre. Däremot kan frihetsberövanden på grund av grova narkotikabrott i utlandet komma att medföra ökande kostnader för rättshjälp. Under innevarande år har två evakueringar av svenska medborgare företagits på grund av stridshandlingar och andra oroligheter i utlandet. Kostnaderna för sådana aktioner är betydande och belastar anslaget först i efterhand. Med hänvisning till prop. 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter som beskrivs under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås anslaget tillföras för att täcka resekostnader för barnets återförande till hemviststaten. Finansiering sker genom omfördelning från utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I anslaget finns en medelsram på för särskilda informationsinsatser riktade till utlandsresenärer, främst undgomar, i syfte att minska belastningen på utrikesförvaltningens konsulära resurser. Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 4 402 Pris- och löneomräkning + 84 Överföring från uo 10 + 1 000 Förslag 1999 5 486 4.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar obligatoriska bidrag till vissa internationella organisationer, i första hand , , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), och och utveckling () samt fredsfrämjande verksamhet. 4.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 649,0 906,3 781,7 954,3 936,2 935,7 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Budgeten för anslagen har underskridits med ca . Avvikelsen är störst beträffande det obligatoriska bidraget till FN:s fredsbevarande operationer, därför att uttaxeringarna har hållits nere . Förändringar uttaxerade bidrag till FN:s reguljära budget kommer att minska . Bidragsskalan för uttaxering till har kompletterats med en särskild bidragsskala för särskilda fredsfrämjande insatser, som innebär att utdebiteringen till fördubblats 1998 jämfört med . Prioriteringar Fortsatt reformering av FN, utveckling av konfliktförebyggande verksamhet och skapandet av en alleuropeisk säkerhets- och samarbetsordning. 4.3 Resultatbedömning Verksamheten i de internationella organisationerna har väl motsvarat de svenska prioriteringarna. har deltagit med personal i en rad fredsfrämjande insatser med bred geografisk spridning och har aktivt verkat för en breddad syn på den fredsfrämjande verksamheten i olika relevanta fora. Ytterligare resultatredovisning finns under respektive anslag. 4.4 Anslag B1 Bidrag till vissa internationella organisationer Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 387 000 1999 Förslag 491 608 2000 Beräknat 480 290 2001 Beräknat 485 045 Från anslaget betalas obligatoriska avgifter för medlemskap i ett antal internationella organisationer, som är folkrättsligt bundet att betala. Anslaget omfattar främst bidragen till , , () samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP). Kostnaden för medlemskap styrs av organisationernas budgetar. De obligatoriska bidragen uttaxeras enligt en på förhand fastställd bidragsskala, som varierar från organisation till organisation. Budgetramen för de olika organisationerna blir därmed en av de viktigaste utgiftsstyrande faktorerna. Eftersom bidragen uttaxeras i annan valuta än svenska kronor (främst US-dollar) påverkar även kronans värde utgiftsnivån. Denna påverkas också av inflationen i respektive organisationers verksamhetsland. Från anslaget B1 betalas obligatoriska kostnader för andel till FN:s reguljära budget och FN:s fredsbevarande insatser. Vidare ingår bidragsandelar till den för förbud mot kemiska vapen (, OPCW) och till Förberedande kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnspräng-ningar (, (CTBTO) samt andra konventionsorgan. Från anslaget betalas också bidragsandel för de pågående förhand-lingarna i om ett verifikationsprotokoll för konventionen om förbud mot biologiska vapen. Under anslaget budgeteras härutöver för obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner, däribland konventionen om förbud mot särskilt inhumana vapen. Något beslut om hur krigstribunalerna för f.d. och skall finansieras i fortsättningen har ännu inte tagits. tillsammans med EU verkar för att dessa skall finansieras över FN:s reguljära budget. Beslut har fattats om att inrätta en permanent internationell brottmålsdomstol. Proposition om anslutning till domstolens stadga beräknas kunna föreläggas . Domstolen inrättas när 60 stater har anslutit sig till stadgan. in blir det aktuellt med svenska bidrag till domstolen. Denna domstol beräknas vara upprättad omkring 2004. Kostnaderna för förberedelsearbetet kommer att belasta FN:s reguljära budget, vilket kan föranleda extra uttaxeringar av FN. Först vid stadgans ikraftträdande aktualiseras uttaxerade bidrag för konventionsparterna till domstolen. Regeringens överväganden Resultatbedömning arbetar för att förbättra betalningsdisciplinen till FN, för rättvisare bidragsskalor, samt en mer kostnadseffektiv och modern förvaltning av organisationen. stödjer aktivt en övergång till en mål- och resultatstyrd budgetprocess. FN:s generalsekreterare inledde en genomgripande reformering av organisationen för att skapa en mer effektiv organisation med en modern förvaltning. Under 1997-1998 har medlemsstaterna fattat beslut om reformåtgärder som inneburit bl.a. inrättandet av en post som biträdande generalsekreterare och sammanslagning av vissa avdelningar. Reformarbetet inom FN måste nu fortsätta och även omfatta övriga organisationer i FN- systemet. Eventuella besparingar som uppnås genom rationaliseringar och effektiviseringar bör stanna inom organisationen som incitament och användas för bl.a. utvecklingsinsatser. De beslutade reformerna har översatts i budgetära termer i FN:s budget 1998-1999, bl.a. avskaffas 1000 tjänster och besparingar om 13 miljoner USD har avsatts till ett särskilt utvecklingskonto. /97 har den gynnsamma dollarkursen inneburit att FN kunnat göra en kursvinst om 100 miljoner USD som finansierat reguljär verksamhet, vilka annars normalt skulle ha föranlett extra uttaxeringar . Det kan ifrågasättas huruvida denna trend kommer att fortsätta, i ljuset av finanskriserna i t.ex. och och eventuell effekt på den amerikanska dollarn. Uttaxeringarna avseende den fredsbevarande verksamheten har hållits nere av . Kostnader för fredsinsatser såsom t.ex. i , vilka normalt föranleder uttaxeringar över den fredsbevarande bidragsskalan, har belastat reguljära budget. FN har kunnat absorbera dessa genom ovannämnda kursvinster. Med antalet nya konflikter på säkerhetsrådets dagordning, främst i , ökar emellertid nu det politiska trycket för att upprätta nya fredsbevarande operationer under FN:s egid. Detta bör föranleda en ökning av uttaxerade bidrag för denna verksamhet. Slutsatser restriktiva budgetpolitik i förhållande till FN med bl.a. ett s.k. budgettak, har medfört en minskning på av FN:s budget /99. uttaxerade bidrag till FN:s reguljära budget kommer att minska under innevarande budgetår. minskar även bidragsandel från 1,till 1,. Om betalar sin skuld till FN och då lyckas genomföra sänkt bidragsandel till ändras dock förutsättningarna. Viss beredskap för ett ökat uttaxerat svenskt bidrag bör därför finnas. Regeringen bedömer att bör avsättas för att betala bidrag till FN:s reguljära budget under , en minskning med jämfört med anslaget belopp . Ett visst mått av osäkerhet finns om antalet fredsbevarande operationer. kan komma att fatta beslut om nya insatser eller om att avsluta nu pågående operationer. Regeringen beräknar dock ett oförändrat belopp, . För övriga bidrag har preliminärt beräknats för . huvuduppgift är att främja respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. har bl.a en viktig roll i demokratiseringsprocessen i de central- och östeuropeiska länderna. Dessa huvudlinjer har sedan anknytning till i princip samtliga områden i övriga breda verksamhetsfält, som innefattar sociala frågor och livs-kvalitet respektive kulturfrågor och kulturell mångfald. Från anslaget betalas bidrag till reguljära budget samt obligatoriska debiteringar till pensionsbudgeten, den extraordinära budgeten för den nyuppförda byggnaden för MR-institutionerna, flera s.k partsavtal samt ungdomsfond. Den svenska andelen av reguljära budget uppgick till 2,. Generalsekreterarens förslag till budget omfattar ett högsta belopp på 1,016 miljoner FRF, en mindre ökning till följd bl.a. av inrättandet av den nya domstolen för mänskliga rättigheter och uppföljning av besluten vid toppmötet . Regeringens överväganden Resultatbedömning Processen mot en koncentration av verksamhet har med svenskt stöd fortsatt genom arbetet i det s.k. vises råd. Bidrag till demokratiseringsprocessen i de nya medlemsländerna har haft en hög svensk prioritet. Genom den nya permanenta domstolen för de mänskliga rättigheterna har den tidigare uppdelningen på kommission och domstol i arbete för att skydda de mänskliga rättigheterna upphört. Vid andra toppmöte var en av initiativtagarna till ett handlingsprogram för barn, och uppföljningen av detta har hög prioritet för svensk del. Ett annat viktigt resultat av toppmötet är utarbetandet av ett s.k. partsavtal i kampen mot korruption. Slutsatser Verksamheten i har väl motsvarat de svenska prioriteringarna. Demokratiseringsprocessen i de nya medlems- och kandidatländerna är av särskild betydelse. Det är av vikt att tillförsäkras tillräckliga resurser för att genomföra handlingsplanen från toppmötet . Regeringen har preliminärt beräknat bidraget till till för , en ökning med jämfört med anslaget belopp 1998. () Från anslaget B1 betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget, gemensamt beslutade särskilda budgetar, kommunikationssystem, skiljedomstol i samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. andel av den gemensamma budgeten uppgår till 3,. Bidragen uttaxeras normalt i österrikiska schilling, men man överväger att efter uttaxera bidragen i euro. Enligt beslut vid ministermötet i tillämpas en särskild bidragsskala för särskilda projekt. Exempel på sådana projekt är de stora OSSE- representationerna i Bosnien och och större valorganisationsinsatser som vid valen i Bosnien . Enligt denna särskilda bidragsskala betalar 4,av fastställd budget. Köpenhamnsbeslutet innebär att de belopp som tidigare samlades in som frivilliga bidrag i fortsättningen utdebiteras enligt angiven ordning. Därför kommer bidragen till formellt att fördubblas. beräknas motsvarande budgetnivå komma att tillämpas. Regeringens överväganden Resultatbedömning deltar aktivt i arbete. Genom sitt breda säkerhetsbegrepp, sin alleuropeiska medlemskrets och sin transatlantiska karaktär är en av de viktigaste pusselbitarna i den framväxande nya europeiska säkerhetsordningen. har stark betoning i arbetet legat på fältrepresentation på . Krisen i Kosovo har medfört krav på förstärkning av bemanningen av representationer i Makedomien och . Krotatienrepresentationen, som i sitt nya mandat erhållit ett bemanningstak på 270 pesoner, kommer att överta FN:s civilpolismission i östra . Planering och genomförandet av övertagandet kommer att ställa ytterligare krav på , och övriga deltagande staters, stöd till representationen. representation i Bosnien har ett stort ansvar vad gäller genomförande av allmänna val och representationen genomförde även under valen en omfattande valövervakningsinsats. planerar att förstärka sin verksamhet i . anordnade en stor OSSE- konferens om subregionalt samarbete som ett instrument för modernt säkerhetsbyggande. Inom ramen för den mänskliga dimensionen i spelar kontoret för mänskliga rättigheter och demokratiuppbyggnad i (ODIHR) en stor roll bl.a. som samordnare för valövervakningsinsatser. stödjer aktivt högkommissarie för nationella minoriteter i dennes försök att dämpa motsättningarna i frågor som rör nationella minoriteter och därmed förebygga konflikter. Högkommissarien är särskilt aktiv i () och i och . Vid i drogs riktlinjerna för förhandlingen om stadga om europeisk säkerhet upp. Förhandlingsarbetet är i full gång, med ministermötet i som närmaste hållplats och därefter det planerade toppmötet . inställning är att säkerhetsstadgan bör bidra till att stärka operativa förmåga. Inom pågår det även förhandlingar om översynen av om begränsning av konventionella stridskrafter i och av Wiendokumentet om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Inom pågår en utredning om hur operativa kapacitet skall kunna förstärkas. har aktivt bidragit till detta arbete. sekonderar även en senior diplomat till med uppgift att stärka utbildningsfrågor. och ingår i trojkan. Slutsatser mål för verksamhet enligt regleringsbrevet 1998 är dess fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för kris- och konflikthantering, ett förbättrat genomförande av normer samt ökad kapacitet för kris- och konflikthantering och stärkt fältverksamhet genom deltagande i långtidsrepresentationer och i valövervakning. Detta arbete pågår kontinuerligt inom ramen för och genom beslutade svenska insatser. Som framgår ovan har de svenska insatserna inriktats på att uppnå de uppställda målen. Eftersom det rör sig om processer kan måluppfyllelsen knappast kvantifieras. De angivna målen blir gällande även . Den utbyggda handlingsberedskapen medför att ordinarie budget och budgetar för särskilda insatser preliminärt beräknas uppgå till för , en ökning med jämfört med anslaget belopp 1998. Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP) Från anlaget betalas obligatoriska kostnader för deltagande i det mellanstatliga samarbetet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Genomförandet sker genom beslut om gemensamma åtgärder och ståndpunkter. Särskilda sändebud kan också utses med mandat att följa en viss fråga. När Amsterdamfördraget träder i kraft införs ett nytt GUSP-instrument, s.k. gemensamma strategier. Den tänkta innebörden av dessa är att fastställa mer omfattande och detaljerade riktlinjer för EU:s agerande i frågor av gemensamt intresse och de kan även förmodas ha finansiella implikationer. Genomförandet av Amsterdamfördraget ökar även sannolikheten för EU-insatser inom ramen för krishantering. Regeringens överväganden Resultatbedömning har verkat för att effektivisera beslutsfattandet inom GUSP. I syfte att möjliggöra ett aktivt svenskt engagemang inom GUSP-samarbetet måste finansieringen av för prioriterade insatser säkerställas. Anslaget har i enlighet med uppställda mål använts för att täcka kostnaderna för insatser i de fall där enhälligt beslut av EU:s medlemsstater fattats om nationell finansiering av det gemensamma EU-agerandet. har detta främst gällt uttaxeringar avseende ECMM, dvs. gemenskapens övervakningsgrupp i det f.d. , vars mandat har breddats till att omfatta och , samt gemensamma åtgärder avseende val-observation, t.ex. i Bosnien. har en särskild uppgift varit att bevaka händelseutvecklingen i Kosovo. I Amsterdamfördraget beslutades att finansiering av gemensamma insatser som huvudregel ska ske genom EU-budgeten. EU:s medlemsstater kan dock även i fortsättningen enhälligt besluta om nationell finansiering av gemensamma insatser. Kostnader för krishanteringsinsatser kommer enligt huvudregeln att uttaxeras medlemsstaterna. Införandet av det nya GUSP-instrumentet i Amsterdamfördraget, s.k. gemensamma strategier, kan också förmodas ha finansiella implikationer för medlemsstaterna. Slutsatser En fortsatt beredskap för nationell finansiering av insatser inom GUSP bör finnas. Nuvarande nivå, , bör bibehållas. Övriga internationella organisationer Övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , , del av regeringens bidrag till , sekretariatet för Östersjöstaternas råd, deltagande i Wassenaar-arrangemanget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt eventuella kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit hör också bidrag till Haagakademien för internationell rätt och till för humanitär rätt i . kommer i egenskap av observatör i Västeuropeiska unionen (VEU) att erlägga en särskild avgift, vars fördelningsnyckel kommer att förhandlas . Preliminärt beräknas bidragen till för . Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 464 161 Pris- och löneomräkning + 10 247 Valutakompensation + 18 640 Överföring till uo 4 - 1 440 Förslag 1999 491 608 B2 Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 267 744 1999 Förslag 290 043 2000 Beräknat 281 744 2001 Beräknat 293 779 Från anslaget betalas kostnader för andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutaförändringar. Utgifterna betalas till större delen i danska kronor. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att utgifterna blev ca lägre än det budgeterade beloppet. Detta beror på att den nordiska budgetramen minskat som ett resultat av de svenska sparkraven, att den svenska budgetandelen minskat samt att avräkning gjorts för den nordiska betalningsordningen för högre utbildning. Regeringens överväganden Resultatbedömning har aktivt verkat för att utveckla det nordiska samarbetet på de tre huvudområdena inom-nordiskt samarbete, Norden-EU/EES och Norden-närområdet. Arbetet inom ministerrådet är en integrerad del av de nordiska relationer och kontakter som bidrar till att forma vår politik för närområdet, för det vidare Europasamarbetet liksom för globalt samarbete. Det är strävan att samarbetet inom ministerrådet koncentreras till områden där samnordiska lösningar ger fördelar framför nationella eller bredare internationella arrangemang, att nordiska samarbetsstrukturer kan utnyttjas för informations-utbyte och/eller samstämt agerande i aktuella EU-/EES-frågor och att verka för att nordiskt närområdessamarbete blir ett strategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete. EU/EES-frågorna har blivit en stående punkt på dagordningen vid Nordiska ministerrådets möten. Den nordiska samarbetsorganisationen utnyttjas löpande för avstämning och agerande i europafrågor. De nordiska samarbetsministrarna har årliga möten med de nordiska EU- ambassadörerna. En utbytesordning har inrättats för att göra det möjligt för tjänstemän från ministerrådet att tjänstgöra på en nordisk representation i . Samarbetet med närområdet har intensifierats. Det är ett led i ett utvidgat Östersjösamarbete. Stora insatser görs över ministerrådets budget vid sidan av Närområdesprogrammet. Även utanför ministerrådets budget görs betydande nordiska satsningar, främst genom Nordiska investeringsbanken m.fl. institutioner. Efter förhandlingar med har informationskontoret i fått officiellt erkännande. Det har därmed blivit möjligt att driva verksamheten på ett ändamålsenligt sätt. Arbetet med att förnya det nordiska samarbetet har gått vidare. Genom besparingar och effektivitetsuttag på budgeten har verksamheten utsatts för ett krav på omvandling.