prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Även upphandlingsrelaterade frågor förekommer. En övergripande sammanfattande resultatbedömning av länsstyrelsernas verksamhet inom konkurrensområdet blir att målen i alltför många fall inte uppnåtts. kan det dock noteras att konkurrensfrågorna fått större genomslag i flera län, bl.a. har egna initiativ redovisats. Ett fördjupat samarbete har inletts mellan länsstyrelserna och vad gäller verksamhetsplanering inom området. Slutsatser Med hänsyn till det utvecklingsarbete som pågår mellan och länsstyrelserna bedömer regeringen att särskilda åtgärder för att måluppfyllelse skall nås inte behöver vidtas . Utvecklingen av det nya samarbetet får sannolikt avgörande betydelse för framtida styrning av länsstyrelsernas konkurrensfrämjande uppgifter 34 Teknisk forskning och utveckling 34.1 Omfattning Verksamheten inom området bedrivs av myndigheterna () och Rymdstyrelsen vilka initierar och finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt samt tillhandahåller tjänster och resurser som bidrar till näringslivets förnyelse och tillväxt. Inom verksamhetsområdet anvisas också medel avseende bidrag till Stiftelsen vetenskapliga attachéverksamhet (STATT) och (). 34.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgiftspro gnos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 285,3 1 246,6 1 314,2 1 268,5 1 283,4 1 303,6 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Ett nytt samverkansprogram, Verkstadsindustrins Användning av Material i sina Produkter (VAMP) har startats. Tekniköverföringen till små och medelstora företag ökar kraftigt. Ett ökande antal små och kunskapsintensiva företag deltar i de som initierats av . Förändringar har fått en delvis ny roll inom det förändrade svenska systemet för finansiering av forskning och utveckling. orientering mot fler samverkansprogram näringsliv-institut- högskola förstärks. Mål Målet för verksamhetsområdet är ökad kunskap och kompetens i näringslivet för att därigenom stimulera tillväxt och förnyelse. Prioriteringar Samverkan mellan universitet/högskolor/forsk- ningsinstitut och näringsliv samt mellan företag stärks i syfte att öka näringslivets kompetens och konkurrenskraft. 34.3 Resultatbedömning Medlen för att nå målet för verksamhetsområdet är i huvudsak följande: - forskning vid svenska universitet och högskolor, - forskning och utveckling vid , - utveckling i företag i , - överföring av kunskap och kompetens mellan högskolor, institut och företag genom skilda samverkansprojekt, - internationellt samarbete mellan högskolor, institut och företag, - samarbete mellan företag, - utveckling och planering av insatser inom området teknisk forskning och utveckling som stärker det nationella innovationssystemet. Dessa åtgärder och verksamheter utvecklas fortlöpande. Utvärderingar visar på goda uppnådda resultat, även i internationell jämförelse. 34.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området De FoU-intensiva företagens behov av nära kontakt med universitetens forskning ökar. Även företag som inte är FoU-intensiva behöver i allt större utsträckning, inom sina verksamhetsområden, få tillgång till avancerad kunskap och kompetens som finns utanför företagen, något som ger både institut och högskola en förändrad roll. Näringslivets internationella beroende är stort och växande. Kraven på den svenska FoU- miljöns konkurrenskraft ökar i motsvarande grad. Utvecklingen inom rymdområdet är ett exempel på både dynamiken i utvecklingen och det internationella beroendet. STATT och IVA utvecklar sina arbetsmetoder för att bidra till ökade insikter om effekterna av dessa snabba förändringar. 34.3.2 De viktigaste statliga insatserna FoU-stöd till universitet/högskolor och industriforskningsinstitut utformas på ett sådant sätt att forskningen knyts närmare forsknings- och utvecklingsverksamheten inom näringslivet. Särskilda insatser görs för att de små och medelstora företagen skall få del av kunskapsförsörjningen via framför allt industriforskningsinstituten och de mindre och medelstora högskolorna. deltar i planering och genomförande av EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling och arbetar för en bred förankring i svenskt näringsliv och forskarsamhälle. Särskilda insatser görs för att uppnå ett gott deltagande från svenska företag. Internationella FoU-kontakter skapas genom EU:s ramprogram, men också i internationella samarbeten som EUREKA, COST och . Statens deltagande i det internationella arbetet inom blir allt viktigare i den globaliserade ekonomin. 34.3.3 Effekter av de statliga insatserna De statliga insatserna syftar till att stärka FoU- miljön och att utveckla det svenska nationella innovationssystemet. Insatsernas resultat för företagens utveckling är både direkta, t.ex. i samband med tekniköverföringsprojekt, och indirekta och mer långsiktiga som vid insatser för utveckling av ny kunskap och kompetens. Det utvecklingsarbete som satts igång med är ett exempel på insatser på medellång och lång sikt där inte minst samverkan mellan företagen är viktig. Insatser i form av FoU-program på nya områden vid universitet och högskola har medverkat till att de svenska företagen fått tillgång till kunskap och utbildade människor i tidiga skeden av företagens egen utveckling inom sina respektive områden. Insatser för spetsforskning inom industriella nyckelområden och insatser för att stärka forskningen inom generiska teknologier har direkta effekter på det svenska innovationssystemet genom att stärka tillgången till kunskap och kompetens men även genom forskningsnära nyföretagande. Antalet företag som deltar i olika FoU- samverkansprojekt, t.ex. , ökar. Det är ett uttryck för att dessa är ett viktigt inslag i FoU-miljön. Även mindre och teknikintensiva företag har ökat sitt deltagande i dessa centrum. Den stora grupp av svenska företag som har begränsade utvecklingsresurser och kompetens inom sina verksamhetsområden och därmed är mycket utsatta, får hjälp inom ramen för program för teknikspridning. Företagens deltagande ökar också i de forskningsprogram inom EU-samarbetet som svarar för. Insatser i form av bland annat förstudiemedel har bidragit till detta. Framför allt har mindre företags engagemang ökat i både EU-programmen och i industriforskningsinstitutens verksamhet. 34.3.4 Regeringens slutsatser Resultat av FoU-verksamhet syns främst på lång sikt. Det innebär att styrande mål måste ha en viss varaktighet. Målen för verksamheten för perioden 1999 lades fast i den forskningspolitiska propositionen . skall utgöra en central planeringsresurs för staten inom näringslivsinriktad FoU. En förändring av tyngdpunkt har skett genom att roll för kompetensutveckling i och teknikspridning till mindre och medelstora företag har stärkts. Neddragningar har skett på NUTEK- finansierade FoU-program vid högskolorna med hänsyn till förändringarna i finansieringssystemet. I Rymdstyrelsens verksamhet läggs ökad vikt vid samhällsrelevans när det gäller val av pro- gramområden. Detta gäller i hög grad inom jordobservationsområdet. STATT ökar sina insatser för teknikutveckling och kompetenshöjning hos små och medelstora företag. Verksamheterna bör bedrivas på en i huvudsak oförändrad ekonomisknivå. 34.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 34.5 Anslag D1 Teknisk forskning och utveckling Tabell 6.1 Tusental kronor 735 000 1999 Förslag 689 200 2000 Beräknat 696 546 2001 Beräknat 710 046 Utfallet 1997 understiger budgeterat belopp på grund av att i praktiken inte fattat några formella beslut om projektstöd mars november. Detta har sammanhängt med osäkerhet om vilken finansiering som skulle komma att övertas av de forskningsfinansierande stiftelserna. Anslagssparandet beräknas successivt reduceras med början 1999. Regeringens överväganden Resultatbedömning Regeringen har ställt upp följande kompletterande mål för verksamheten - att stärka näringslivets kompetensutveckling, konkurrenskraft och tillväxt på det internationella, nationella och regionala planet, - att bidra till att stimulera näringslivets teknikutveckling och skapa gynnsamma förutsättningar för företagen genom en, i internationell jämförelse, konkurrenskraftig FoU- miljö i landet, - att bidra till ökad långsiktig näringslivsrelevans i svensk forskning, - att bidra till svenska forskares och företags deltagande i internationellt samarbete, - att bidra till att fler små och medelstora företag deltar i FoU-samarbeten. I princip har alla program en väsentlig näringslivslivsanknytning vilket ger en effektiv dubbelriktad kunskapsöverföring mellan forskning och företag. Nya program (t.ex. VAMP) har fångat upp företag som inte haft några kontakter med institut och högskolor. Den provperiod som genomförts har vid utvärdering visat sig mycket framgångsrik. Internationella utvärderingar har visat att kompetensen för att utveckla samverkansprogram är hög inom och att förankringen i näringslivet är bred. Insatser görs för att öka deltagandet av svenska företag, inklusive små- och medelstora, i EU:s forsknings- och utvecklingsprogram. Företagen får därigenom tillgång till forskningsresultat som utnyttjas för att utveckla den egna verksamheten. Deltagandet ger företagen ökad FoU-kompetens, förbättrad teknisk position gentemot konkurrenter samt leder till interna följdprojekt och utveckling av nya produkter, tjänster, nyrekrytering, nya kunder och leverantörer. kan inför det femte ramprogrammet ytterligare stärka sina industriella kontaktnät. Viktiga generiska områden där insatser görs är bl.a. informationsteknik, bioteknik och mate- rialteknik. Andra områden för insatser är pro- cessteknik, miljöteknik, verkstadsteknik, transportteknik och medicinsk teknik. Ytterligare insatsområden är Komplexa tekniska system, Mindre företags kompetens och teknikförsörjning, Tjänsteproduktion och IT- användning samt (). Inom anslaget ryms medel för , industriforskningsinstitutens kollektiva forskningsprogram samt särskilda program för fordonsteknik, flygteknik, verkstadsteknik, träråvarubaserad industri och livsmedelsteknik. Programmet träråvarubaserad industri går in på sitt tredje och sista år. Anslagets storlek är . Det fordonstekniska programmet går in på sitt tredje år i en femårig förlängning. Anslagets storlek är . Medel anvisas också för deltagande i ett skogstekniskt forskningsprogram, det europeiska forskningssamarbetet EUREKA och för åtgärder som syftar till att stimulera svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Dessutom anvisas medel för att främja s.k. industriretur från sådan forskning som bedrivs vid stora utländska forskningsanläggningar där är medfinansiär t.ex. m.fl. De stora FoU-programmen inom mikroelektronik och materialteknikkonsortierna har övertagits av och den långsiktiga kompetensutvecklingen vid ett flertal av industriforskningsinstituten har t.o.m. utgången av övertagits av och kompetensutveckling. har gjort stora FoU-satsningar på det informationstekniska området (IT-området). Den snabba utvecklingen på IT-området har lett till att målet för insatserna omformulerats. I propositionen om forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU43, rskr. 1996/97:99) angav regeringen nya riktlinjer för FoU-satsningar på IT-området, bl.a. att i högre grad än tidigare skall främja användningen av IT såväl inom privat som inom offentlig verksamhet. Vidare fick i uppdrag att inkomma med en ny programstruktur för FoU på IT-området vilken avlämnades . Denna programstruktur tar hänsyn till att ett flertal FoU-finansiärer är aktiva inom IT- området. har med hänsyn tagen till dessas insatser föreslagit en inriktning där insatser i allt väsentligt syftar till att koppla användningsaspekter och kun- skapsuppbyggnad mot utvecklings-, metod-, konstruktions- och produktionsaspekter. antog en övergripande nationell IT-strategi (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Huvudinriktningen i strategin är att stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Givet den mycket snabba utvecklingen på området finns det anledning för att fortsätta utvecklingsarbetet med en kraftfull och långsiktig strategi för IT-området. En sådan strategi syftar bl.a. till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft, att skapa nya företag och nya arbeten och trygga välfärdsstaten. Baserat på redovisning av uppdraget Förslag till strategi för att stärka basen för elektronikbaserad industri i (N97/202) gav regeringen ett fördjupat Uppdrag att utarbeta beslutsunderlag för att stärka basen för elektronikbaserad industri i (N97/3438). Uppdraget, som avses redovisas före utgången av 1998, kommer att utgöra ett väsentligt underlag för regeringens ställningstagande angående behov av en långsiktig nationell strategi på nämnda och näraliggande områden. har 1998 i samråd med () vidareutvecklat insatser för att främja IT-industrins deltagande i EU:s forsknings och utvecklingsprogram. och är överens om att de av RRV tidigare påtalade bristerna (RRV 1994:36) i allt väsentligt nu har åtgärdats. De senaste årens förändringar av finansieringssystemet för nationell FoU har lett till att roll gradvis har förändrats. Större tyngd läggs på näringslivets kompetensbehov inklusive tekniköverföringsinsatser. Anslaget D1 låg av statsfinansiella skäl på en lägre () nivå än året innan och 1998 har anslaget av samma skäl reducerats ytterligare (). Verksamheten vid teknik har anpassats mot denna lägre nivå. Ett fortsatt högt anslagssparande är en följd av att projekt avslutats och av att planerade projekt försenats bl.a. beroende på att för få doktorander startat sina projekt vid högskolorna. Anslagssparandet beräknas minska successivt. Det kommer också att reduceras genom att regeringen överväger ytterligare FoU-insatser inom prioriterade områden. Bemyndiganden För har regeringen, i likhet med tidigare budgetår av bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör teknisk forskning och utveckling m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även under bör det finnas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga FoU-program. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter för medlens användning. Följande tabell visar en bedömning vid ingången av 1999. Tabell 6.2 Bemyndigande att teckna avtal om långsiktig forskning och utveckling 2000 2001 2002 2003 Utestående förpliktelser vid årets början 748 548 423 373 Nya förpliktelser 650 650 650 Infriade förpliktelser 850 775 700 Utestående förpliktelser 548 423 373 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 575 500 425 200 130 Slutsatser Anslaget avser långsiktiga verksamheter. De föreliggande riktlinjerna och målen bör ligga fast. För att uppfylla de ställda målen bör även fortsatt initiera och stödja forskning och utveckling och framför allt forskningssamverkan mellan näringsliv och högskola. Insatserna för att generellt stärka näringslivsrelevansen inom FoU-systemet bör utvecklas. Uppdraget att stärka utvecklingskraften i små och medelstora företag ligger fast liksom uppdraget att stimulera det svenska näringslivets medverkan i EU:s forskningsprogram. Insatser behöver också göras för att löpande analysera på vilka områden det finns särskilt goda förutsättningar för svenskt näringsliv att vidareutvecklas. Ett utvecklingsprogram Teknisk framsyn har etablerats för detta syfte. Det finansieras gemensamt från anslag inom utgiftsområdena 1, 6, 14, 16, 18, 20 och 22. Sammanlagt 8x (varav 2x0,56 från UO1) har engångsvis överförts till utgiftsområde 24 som också bidrar med . Till programmet Teknisk Framsyn bidrar även , , och ekonomiskt och med arbetsinsatser. Med anledning av den snabba utvecklingen på IT-området finns det anledning för att fortsätta utvecklingsarbetet med en kraftfull och långsiktig strategi på IT-området. En sådan strategi syftar bl.a. till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft, att skapa nya företag och nya arbeten och att trygga välfärden. De snabba förändringarna i den internationella ekonomin förutsätter förstärkta insatser för teknikpolitiska analyser. bör ges fortsatta uppdrag på detta område liksom såväl STATT som IVA. Beloppen har beräknats med hänsyn till en i stort oförändrad ekonomisk nivå. Anslagsnivån har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. har omfördelats till anslaget C2 Konkurrensforskning inom utgiftsområdet. D2 Rymdstyrelsen: Förvaltnings- kostnader Tabell 6.3 Tusental kronor 14 442 1999 Förslag 14 465 2000 Beräknat 14 729 1 2001 Beräknat 14 945 2 1 Motsvarar 14 465 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 14 465 tkr prisnivå. Anslagsnivån har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. D3 Rymdverksamhet Tabell 6.4 Tusental kronor 529 537 1999 Förslag 529 568 2000 Beräknat 536 864 2001 Beräknat 543 398 Regeringens överväganden Resultatbedömning Verksamhetsmål för Rymdstyrelsen är att bidra till att stärka - konkurrenskraften i svensk rymdindustri, - den rymdanknutna näringsverksamheten i , - användningen av rymdteknik inom för samhället viktiga områden. Dessa mål uppfylls genom insatser för rymdforskning, fjärranalys, industriutveckling samt genom deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inom , och bilaterala samarbete främst med . Den svenska rymdforskningen sker i internationell samverkan i olika program med utnyttjande av satelliter, sonder, ballonger m.m. Inom ramen för den nationella rymdforskningen har en rad framgångsrika satellitprojekt bedrivits. Aktuella sådana är mikrosatelliten som är klar för uppsändning och den mycket avancerade satelliten som kommer att skjutas upp . Industriutveckling sker inom alla Rymdstyrelsens program som innehåller industriarbete. I syfte att långsiktigt höja industrins kompetens inom dess specialområden har därutöver ett nationellt, med industrin samfinansierat, industriutvecklingsprogram inrättats. Program pågår bl.a. för att utveckla ett nytt sätt att bygga elektronik och för utveckling av motordelar för raketer. Samarbetet inom avser långsiktiga utvecklings- och tillämpningsprogram inom bl.a. jordobservation (fjärranalys) och telekommunikation samt rymdtransporter genom och dess efterföljare. Inriktningen på det svenska deltagandet i ESA- program bestäms i stor utsträckning av den speciella kompetens som utvecklats hos företag och forskare under en lång rad av år. deltar i ESA:s telekomprogram som innefattar flera snabbt växande telekommunikationstillämpningar med rymdteknik, t.ex. navigation och positionering, multimediadistribution och videokonferens via satellit. Vid ett möte med beslöts bl.a. att fortsätta utreda hur skall verka på mest effektiva sätt och att förbereda ett rådsmöte på ministernivå . Rymdstyrelsen redovisar utvecklingen inom svensk rymdindustri i form av indikatorer för lönsamhet, tillväxt, teknik- och investeringsnivå samt andelen öppen internationell försäljning. Redovisningen baseras på en årlig enkät till svenska företag som är direktleverantörer till rymdprojekt. Redovisningen för visar att företagens sammanlagda omsättning har ökat jämfört med . Basen för rymdföretagens verksamhet är i stor utsträckning deltagande i internationella utvecklingsprojekt framför allt inom . Andelen öppen internationell försäljning är dock ökande och beräknas för de största företagen uppgå till av omsättningen. Detta visar att den svenska rymdindustrins kompetens och konkurrensförmåga är ökande och att företagen kan konkurrera på den öppna internationella marknaden. Exempel på detta är att och Aero gjort inbrytningar på den amerikanska marknaden inom rymdområdet. Ett annat exempel är den svenska industrins deltagande i produktionen av Ariane-raketen med viktiga komponenter. Ariane-raketen har erövrat mer än hälften av den kommersiella marknaden för satellituppsändningar och är den mest tillförlitliga raketen på marknaden. Detta hade inte kunnat ske utan utvecklingsarbetet i . Rymdverksamheten har lett till att ESA- kontrakt har placerats vid svenska högteknologiföretag till ett värde av ca . Utfallet vad gäller ESA-kontrakt för ett enskilt år är beroende av när placerar stora kontrakt hos europeiska huvudleverantörer och vilka underkontrakt de svenska företagen då får. Den svenska industrireturen i har blivit lägre än vad den borde vara enligt . En anledning till detta är att den svenska kronans försvagning 1995 påverkar beräkningarna. Åtgärder för att öka returen kommer att vidtas genom att avser att placera uppdrag att utveckla en liten satellit för forskning och teknisk utveckling, SMART 1, hos svensk industri. Rymdverksamheten har en rad av samhällsnyttiga tillämpningar, t.ex. för förmedling av teletrafik, dataöverföring, observation av väderförändringar, övervakning av miljö- och klimatförändringar, hjälpmedel för navigering och positionering. Därutöver växer nya samhällsnyttiga rymdtillämpningar fram. Inom t.ex. jordobservationsområdet har Rymdstyrelsen program för bl.a. miljöövervakning, topografisk kartläggning, skogsbruk och meteorologi. Målet är att projekten i programmen skall leda till praktisk operativ tillämpning inom 3 . följs programmen upp kontinuerligt. Användarna har engagerats i programmen och deras medverkan har ökat. Rymdverksamheten har en positiv inverkan på utvecklingen av en diversifierad näringslivs- och tjänstestruktur i . ESA- samarbetet är en bas för denna verksamhet. Inom ramen för Rymdstyrelsens forskningsprogram finansieras också forskningsprojekt vid bl.a. och , , i . Antalet direkt sysselsatta i rymdverksamhet i Kirunaområdet uppgår till ca 400 personer, vilket är i stort oförändrat jämfört med . Bemyndiganden För har regeringen, i likhet med tidigare budgetår av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, som rör stöd till rymdverksamhet, vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Ingående bemyndigandeskuld beräknas till 1 . Även under bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bör därför av bemyndigas att under få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet som inklusuve tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 6.5 Bemyndigande att teckna avtal om långsiktig forskning och utveckling Högstbe- lopp i . 2000 2001 2002 2003 Uteståen- de förpliktels er vid årets början 1 564,2 1 593,0 1 338,3 1 015,6 547,0 Nya förpliktels er 603,7 330,0 205,0 50,0 20,0 Infriade förpliktels er 574,9 584,7 527,7 518,6 494,0 Uteståen- de förpliktels er 1 593,0 1 338,3 1 015,6 547,0 73,0 Erhållen/ föreslagen bemyndiga nderam 1 600,0 Slutsatser Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Resultatbedömningen har inte föranlett förändringar i de övergripande målen. Rymdverksamhet är av långsiktig karaktär och dess resultat syns främst på . För att kunna värdera resultaten krävs att man har likartade verksamhetsmål under en följd av år. Målen för verksamheten för perioden 1999 lades fast i den forskningspolitiska propositionen . Dessa bör ligga fast . Anslagsnivån har kompenserats för inflation genom pris- och löneomräkning. D4 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet Tabell 6.6 Tusental kronor 29 892 1999 Förslag 29 892 2000 Beräknat 29 892 2001 Beräknat 29 892 Stiftelsen attachéverksamhet (STATT) är en offentlig stiftelse med svenska staten och som stiftare. Syftet med verksamheten är att genom bevakning och rapportering om den tekniska och industriella utvecklingen inom olika industrinationer bidra till ökad produktivitet och konkurrenskraft i svenskt näringsliv och ökad allmän kunskap om utvecklingen utomlands.