prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — etablerades också 8 på Internet. Bilagan Flera Sidor, som vänder sig direkt till utvecklingsstörda personer, har utvecklats vidare och gavs ut med tio nummer. 8 SIDOR har läsare inom flera grupper. Fördelning mellan olika prenumerantgrupper visar att ung- domsskolan svarar för den största andelen, . Gruppboende och dagcenter för utvecklingsstörda personer utgör och gruppen privatpersoner, där naturligtvis utvecklingsstörda personer också kan ingå, svarar för . Inga större förändringar mellan prenumerantgrupperna har skett . Upplagan har ökat från 9 1996 till 10 1997. bedömer att 8 SIDOR:s läsekrets totalt är 40 50 000 personer. gav stiftelsen ut 30 LL-böcker, varav 18 var skönlitteratur och 12 facklitteratur. Av de 30 var fyra omtryckningar av slutsålda utgåvor. gavs 25 resp. 26 titlar ut. Genomsnittspriset för en var ca inkl. moms. LL-förlaget har också arbetet med två cd-rom- produktioner som kommer att ges ut . Försäljningen av LL-böcker har stadigt ökat . är det särskilt ungdomsskolan och bokhandeln som ökat sina inköp av LL- böcker. Marknadsföringen och verksamheten med läs- ombud har utvecklats vidare . LL- produkterna förutsätter en aktiv marknadsföring där tyngdpunkten ligger på informativa insatser med syftet att påverka attityder och väcka ett läsintresse bland ovana läsare. De läsbefrämjande åtgärderna sker framför allt inom läsombuds- verksamheten. Antalet läsombud i landet ökade från 1996 till 1 1997. Därutöver fanns ca 600 engagerade personer i regio- nala och lokala arbetsgrupper. Etablerad verksam- het finns nu i åtta län och har regional utbyggnad pågått i fyra län och en storstadsregion. startade kurser i och om lättläst litteratur . Slutsatser Regeringen bedömer att bidraget till har använts i enlighet med de mål som angivits för verksamheten. Tillgången på lättläst litteratur och information har förbättrats och nya läsare nås. Beräkningen av anslaget utgår från att verksam- heten skall vara oförändrad. I beräkningen av anslaget för ingår pris- och löneomräkning med . C7 Bidrag till och Tabell 6.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 501 1999 Förslag 4 070 2000 Beräknat 4 136 1 2001 Beräknat 4 205 2 1 Motsvarar 4 070 tkr prisnivå 2.Motsvarar 4 070 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för bidrag till Svenska språknämndens och Sverigefinska språk- nämndens verksamheter. av Svenska språknämndens verksamhet bekostas av anslag från olika fonder m.m. har även bidrag från . Syftet med statens bidrag till Svenska språk- nämnden är att nämnden skall följa utvecklingen av det svenska språket i tal och skrift och med denna kunskap som utgångspunkt ge råd till språk- användarna i syfte att främja gott språkbruk. Det är också angeläget att den nordiska språkgemen- skapen stärks. Sverigefinska språknämden skall vårda och utveckla finska språket i . Regeringens överväganden Resultatinformation har besvarat ca 12 750 språkfrågor från statliga myndigheter och verk, kommuner, från andra institutioner, från privata företag och från enskilda personer. Många av dessa frågor har föranlett längre utredningar. har arbetet med boken över konstruk- tioner och fraser i svenska språket fortsatt enligt planerna. Ett förberedande arbetet med en kommande ord i språket har kommit i gång. har ett redaktionellt arbete med den svenska uttalsboken fortsatt. Den datatermgrupp som bildades på initiativ av och har fått god genomslags- kraft. Rekommendationer uppdateras fortlöpande och presenteras på Internet. Svenska språk- nämnden har även fått en egen webb- plats vilken bl.a. innehåller en fråge- och svars- avdelning. har ett nära samarbete och informationsutbyte med övriga språknämnder i . Efter nedläggningen av samarbets- organisationen 1996 skall de skandinaviska språknämnderna i tur och ordning ta ansvaret för det nordiska språksamar- betet. För den första perioden 1999 kommer att bli värdorganisation. Sekretariatet har hållit föredrag och kurser, medverkat vid konferenser och gjort insatser för språkvården i radio- och TV-program. har haft regeringens uppdrag att utarbeta förslag till handlingsprogram för att främja svenska språket (se avsnitt 6.3 s. 64). har rat drygt 2 000 språkfrågor, huvudsakligen av termi- nologisk art. har som tidigare utkommit med 4 nummer . Tidskriften har 800 prenumeranter, varav är bosatta i . Tidskriften innehåller språknämndens termrekommendationer, artiklar och recensioner. Den tar upp centrala språk- problem och informerar om aktuell litteratur. Nämnden har slutfört tre stora terminologiska projekt såsom Svensk-finsk skolordlista, Svensk- finsk arbetsmarknadsordlista och Svensk-finsk socialordlista. slutfördes även revideringen av ordbasen till tolkordlistan, ett samarbetsprojekt med Tolk- och översättarinsti- tutet vid . Slutsatser Regeringen bedömer att nämndernas språk- forskning och rådgivning är av största vikt. Det statliga stödet möjliggör en aktiv språkvård. Mot bakgrund av Svenska språknämndens för- slag till handlingsprogram, som i det tidigare redovisats, föreslår regeringen att det statliga stödet till Svenska språknämden förstärks med . Förslaget finansieras genom ompriori- teringar inom kulturområdet. Flera av de frågor som behandlas i nämndens förslag kommer att beredas ytterligare . Tabell 6.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 3 501 Pris- och löneomräkning + 69 Reform + 500 Förslag 1999 4 070 7 Bild och form samt konsthantver 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar myndigheten och insatser för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Vidare ingår statens stöd till konstbildningsrörelsen och annan konstfrämjande verksamhet, för de fria konsterna samt slöjdsfrågor och främjande av hemslöjden. Även inom andra verksamhetsområden läm- nar staten stöd till bild, form och konsthantverk. Under verksamhetsområdet kulturverk- samhet redovisas vissa statliga bidrag till bild- och formområdet. Under verksamhetsområdet och utställningar redovisas utställnings- verksamhet som bedrivs med statligt stöd. Under verksamhetsområdet och bidrag till konstnärer redovisas Bildkonstnärsfondens verksamhet, som har stor betydelse för den konstnärliga utvecklingen och det internationella utbytet inom området. 7.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 68,9 79,1 94,2 86,2 94,8 96,5 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall En ökande etablering av nya institutioner pekar på ett större intresse för samtida bild- och form- konst, som yttringarna inom bild- och formkonsten ännu till övervägande del återfinns inom landets tre storstadsområden. De stärkta resurserna för utställningsersätt- ning har inneburit dels en kraftig ökning av antalet bild- och formutställningar som medfört ersättning för den utställande konstnären och dels att nya kategorier av utställare fått möjlighet att förmedla ersättningen. har inlett förvärv av konst även till de icke-statliga gemen- samma miljöerna, men dessa förvärv väntas få full effekt på statsbudgeten först . Detta har medfört ett visst anslagssparande . har fortsatt att utveckla sin initiativtagande och stödjande verksamhet. Förändringar Regeringen har i enlighet med vad som föreslogs i propositionen (prop. 1997/98:117) Framtids- former. Handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design lämnat ett särskilt uppdrag till att stimulera estetiska förbätt- ringar i den offentliga miljön. Prioriteringar Ett nytt verksamhetsstöd för vissa utställare införs. Det statliga stödet till organisationer inom bild- och formområdet utvidgas till att också omfatta stöd till kollektivverkstäder. Den befintliga utställningsersättningen förstärks och Folkrörelsernas Konstfrämjande får ett ökat verksamhetsbidrag. 7.3 Resultatbedömning Inriktningen på regeringens politik inom verk- samhetsområdet är att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så många som möjligt, oavsett var de bor i landet, som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. De statliga insatserna består huvudsakligen av bidragsgivning och förvärv av konst för den gemensamma miljön. Tillståndet och utvecklingen inom området Den samtida bild- och formkonsten är inne i en period av stark dynamisk utveckling efter en nedgångsperiod . Gränserna mellan olika konstformer har alltmer uppluckrats och nya tekniker och förhållnings- sätt prövas. Våra yngre konstnärer och form- givare framträder i internationella sammanhang i en omfattning och med ett genomslag som söker sina jämförelser långt tillbaka i tiden. Venedig- biennalen , med den intilliggande utställ- ningen Deposition, liksom den stora utställ- ningen av nordisk konst Vision du Nord producerad av och visad på i , gav starkt gensvar för den unga konsten. första halvår har också inneburit en fokusering på bildkonsten, formen och konsthantverket, med utställningar som StArt, Arkipelag, Kontakt, ArtGenda, Trädgården och konsthantverket, Vistet m.fl. Verksamheten inom gäst- ateljécentrum IASPIS och Moderna museets internationella program har medfört många nya kontakter mellan det svenska och det internatio- nella konstlivet. Museer och konsthallar är viktiga för landets utställningsliv. invigdes den nya byggnaden för , som kan för- väntas bli en av de centrala arenorna för samtids- konsten i landet. Vissa av landets länsmuseer arrangerar utställningar av samtida bild- och formkonst av regionalt och nationellt intresse, liksom vissa kommunala museer. Främst i de tre storstadsområdena återfinns ett antal kommu- nala konsthallar vilka regelbundet erbjuder utställningar av regionalt och ibland även av nationellt intresse. Gallerierna, som i ännu högre grad är koncentrade till storstäderna, spelar en viktig roll för konstnärernas utställnings- och inkomstmöjligheter, som de erbjuder allmänheten fritt tillträde till de utställningar de arrangerar. I drivs landets enda Form/Design Center, som arrangerar ett stort antal utställningar om arkitektur, formgivning, industridesign och konsthantverk. Som mer fristående, men återkommande och betydelsefulla evenemang, kan nämnas Wanås- utställningarna och skulptur, som presenterar nya, platsspecifika verk av svenska och utländska konstnärer, och , den årliga konstmässan, som gick samman med de unga konstnärernas alternativa Smart Show. De senaste årens starka utveckling inom bild- konsten har inneburit att flera nya bildkonst- institutioner tillkommit och att andra planeras på olika håll i landet. Bland de nyare institutionerna kan nämnas Grafikens Hus i , Färgfa- briken och Skulpturens Hus i , , i och bland institutioner mer i vardande t.ex. på , i , i och Vandalorum i . Denna tillväxt på nya verksamheter leder naturligtvis till ett ökat tryck på de offentliga bidragsgivarna, även om offent- liga bidrag i dessa sammanhang ofta framgångs- rikt kompletteras med sponsorsavtal och lik- nande. i ett längre perspektiv har utvecklingen för den offentliga konsten varit gynnsam, men de senare årens nedgång inom byggsektorn har haft en viss negativ inverkan inom detta område. har konsten ofta fått en framskjuten plats i de renoveringsprogram som genomförs bl.a. i det så kallade miljonprogrammets bostä- der. Den analys som gjordes av området i Kultur- utredningen är ännu giltig i sina huvuddrag. Bild- och formkonsten är det verksamhetsområde där den regionala infrastrukturen är minst utbyggd. Utbudet av utställningar är till stor del koncen- trerat till landets tre storstäder, där den större publiken finns och de flesta konstnärerna bor. I genomsnitt går en mycket liten andel av kom- munernas samlade kulturutgifter till bild- och formkonsten, . De viktigaste statliga insatserna inom området I avsaknad på starkare regionala institutioner för bildkonsten har den statliga bidragsgivningen till stor del inriktats på att stödja utställningar på lokal nivå. En stor andel av utställningsutbudet och konstförsäljningen i landet kan härledas till verk- samheten inom de konstfrämjande organisatio- nerna () och Folkrörelsernas Konstfrämjande (FKf). Konstföreningarna arrangerar omkring 6 000 utställningar , varav 5 000 på arbets- platser. Inom FKf arrangeras omkring 1 200 utställningar . Inom båda organisatio- nerna bedrivs ett omfattande konstbildnings- arbete på regional och lokal nivå, på arbetsplatser och i föreningsliv. Förutom att staten lämnar ett verksamhetsstöd till resp. organisation fördelas större delen av de befintliga medlen för utställ- ningsersättningen genom SKR och FKf. fördelas en del av utställningser- sättningen i en försöksverksamhet även genom Konsthantverkscentrum till konsthantverks- kooperativ med utställningsverksamhet på olika orter i landet. Vid sidan av de kommersiellt drivna gallerierna förekommer det att konstnärer går samman för att gemensamt driva galleriverk- samhet. genomför också en försöksverksamhet med utställnings- ersättning till ett tiotal konstnärsdrivna gallerier på olika orter i landet. Totalt fördelades 5,4 mil- joner kronor som utställningsersättning . Statens konstråds verksamhet har i hög grad präglats av arbetet med att igång- sätta det vidgade uppdrag som innebär att konst- närliga satsningar kan göras i hela den gemen- samma miljön (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97: KrU1, rskr. 1996/97:129). Till stor del har verk- samheten inom det nya uppdraget kommit att inriktas på att genomföra konstprojekt i bostadsområden. De projekt som gor stött har haft god geografisk spridning och arbetet med barn och ungdomar har prioriterats inom de flesta län som nämnden har beviljat bidrag till. Effekter av de statliga insatserna Genom den statliga bidragsgivningen har utställ- ningslivet i landet erhållit ett viktigt stöd. Statliga projektbidrag och resestipendier har haft stor betydelse för det internationella utbytet och den konstnärliga utvecklingen. Statens konstråds verksamhet har ökat till- gängligheten till aktuell samtidskonst på många orter och i många miljöer över hela landet. Genom inköp får konstnärer över hela landet ökade försörjningsmöjligheter. In- köpen har också stor ekonomisk betydelse för gallerier och andra inköpsställen som är öppna för allmänheten. Kravet att sprida uppdragen stöder konstnärlig mångfald och leder till inkomster för många konstnärer, inte bara till de mest etablerade. nya uppdrag att verka i hela samhällsmiljön har ännu haft begrän- sade effekter eftersom inget sådant projekt var färdigtställt . Det stöd till konstinköp som Statens kultur- råd fördelar till folkparker, folkets hus, bygde- gårdar och nykterhetsorganisationernas sam- lingslokaler berör många, förutom miljontals besökare i landets omkring 2 400 föreningshus, även de många yrkesverksamma konstnärer som inbjuds att delta i inköpsutställningarna. Det statliga stödet till bild- och formorganisa- tioner har bidragit till att stärka de mottagande organisationernas arbete med utställningsverk- samhet och kunskapsspridning samt stärkt de yrkesutövande konstnärerna och formgivarna i deras publikarbete. Regeringens slutsatser Sammantaget har statens insatser på området haft stor betydelse för utvecklingen inom verk- samhetsområdet, men utanför de tre storstads- områdena är bild- och formkonsten alltjämt sämre tillgodosedd än de andra konstarterna. De förslag som regeringen lämnade inom bild- och formområdet i propositionen Konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU:13, rskr. 1997/98:303) innebär att åtgärder vidtas för att förbättra denna situation. har med anledning av propositionen beslutat om att ett nytt stöd till vissa utställare av samtida bild- och formkonst skall införas samt om stöd till de konstnärliga kollektivverkstäderna för investe- ringar i gemensam utrustning. Regeringen före- slår att medel anvisas för nämnda ändamål samt att medlen för utställningsersättning och verk- samhetsstödet till Folkrörelsernas Konstfräm- jande ökas. 7.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i sina revisionsberättelser. 7.5 Anslag D1 Tabell 7.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 4 660 1999 Förslag 5 122 2000 Beräknat 5 214 1 2001 Beräknat 5 295 2 1 Motsvarar 5 122 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 5 122 tkr prisnivå. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärvar god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverkar till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och spri- der kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. För gäller förordningen (1996:1597) med instruktion för . Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet fördelar sig på tre verk- samhetsgrenar. I en sammanfattande redovisning summerar rådet de kostnader för verksamheten som belastar anslagen D1 eller D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. För arbetet med Förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt (Projekt) har kostna- derna uppgått till . För Förvärv av konst till myndigheter i redan befintliga lokaler (Konstansökningar) har kostnaderna uppgått till samt för Informations- och utvecklingsverksamhet till . Av de totala utgifterna på har 4,7 miljoner haft extern finansiering. Tabell 7.2 Verksamhetsgrenarnas kostnader Tusental kronor Kostnader, tkr 1994/95 1995/96 1 1997 Projekt 18 133 15 596 20 808 Konstansökningar 4 Information 2 137 1 516 1 227 Indirekta kostnader 4 859 5 058 4 611 Summa 29 141 26 537 31 230 1 12 mån. Från har uppgift vidgats till att gälla hela den gemensamma miljön i samhället. Uppdraget har utvecklats mycket positivt, vilket har inneburit en ökning med av antalet nyanmälda projekt hos . har regeringen lämnat ett gemen- samt uppdrag till , , , Riksutställningar och Statens konstmuseer med , att i första hand genom ökad samverkan stärka bild- och formkonstens ställning i hela landet. Uppdraget skall redovisas till regeringen . förvärvsverksamhet redovisas och kommenteras närmare nedan under anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Slutsatser Det är regeringens uppfattning att den redovi- sade verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som har satts upp för . I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, utg. omr. 17, s. 38) angav regeringen att hade förutsättningar att genom- föra arbetet med ett vidgat uppdrag inom befint- liga förvaltningsresurser. Med den information lämnat finner regeringen nu anled- ning att göra en förändrad bedömning. Den ökade arbetsmängden hos till följd av det vidgade uppdraget kan till en del bäras av ökade projektledarinsatser, men därutöver är det av stor betydelse för verksamheten att informa- tionsinsatserna mot nya samarbets- parter kan stärkas. Mot den bakgrunden bör anslaget förstärkas med genom en omprioritering från anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Finansi- eringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkringspremien. Ytterligare en justering av beräkningen har gjorts för och omfattar . Tabell 7.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 4 503 Pris- och löneomräkning + 84 Justering av + 35 Överföring från anslaget D2 + 500 Förslag 1999 5 122 D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Tabell 7.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 51 472 1999 Förslag 35 438 2000 Beräknat 43 164 2001 Beräknat 44 006 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositio- nen 1998 minskades anslaget med 1 000 tkr. Från anslaget bekostas dels konstförvärv beslu- tade av , dels, under en över- gångsperiod, bidrag enligt förordningen (1987:316) om bidrag till konstnärlig utsmyck- ning av bostadsområden. Under anslaget beräk- nas även medel för bidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstinköp. Anslagssparandet är en följd dels av att större delen av det ekonomiska utfallet från påbörjade projekt inom ramen för vidgade uppdrag beräknas komma först samt dels av att utbetalningar av redan beslutade bidrag senare- lagts. Regeringens överväganden Resultatinformation Förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt har visat en nedgång för antalet avslutade projekt och färdiga fasta konstverk. Den nedåtgående trenden ser ut att brytas då ett stort antal nyanmälda pro- jekt och skissuppdrag kan antas leda vidare till kontrakt och färdiga verk. Samtliga avslutade projekt har gällt fastigheter som brukas av staten. Inga projekt inom ramen för vid- gade uppdrag har hunnit avslutas , men detta område står för en stor andel av de nystartade projekten. Inom det statliga området är Akademiska Hus den fastighetsförvaltare som anmäler flest nya projekt till rådet. Att döma av antalet nya projekt och deras inriktning förefaller de samarbetsformer som utvecklats mellan och olika fastighetsägare fungera väl och ha hög acceptans. Av de nyanmälda pro- jekten har icke-statliga fastighetsägare. De konstnärliga uppdragen har spridits på största möjliga antal individer. Av uppdragen gick till konstnärer i åldersgruppen 20 , till gruppen 36 och resterande till åldersgruppen . Av de konst- närliga uppdrag som avslutades hade utförts av kvinnor och av män. Av de nya skissuppdragen har lämnats till kvinnor och till män. Av inköpen har gjorts i , i , i samt i övriga landet. Den regionala fördel- ningen av verksamhet redovisas ovan, avsnitt 3.4 Regional fördelning av statens stöd till kultur. Trots en fortsatt positiv utveckling har vänte- tiden för myndigheter som ansöker om konst till befintliga lokaler ännu inte nått ned till verksam- hetsmålets krav på högst . Vidare är lager- hållningen av inköpt konst alltjämt för lång. av lagret hade lagerhållits längre än de högst som angivits i målet. De samlade kostnaderna för verksamhet redovisas ovan i tabell 7.2. För de som Statens kul- turråd fördelar till folkparker, folkets hus, byg- degårdar och nykterhetsorganisationernas sam- lingslokaler för inköp av konst har organisa- tionerna inköpt 404 verk för ut- placering i olika samlingslokaler över hela landet. Förvärven görs vid ett femtontal sär- skilda inköpsutställningar kallade Konst åt alla som arrangeras i egna samlingslokaler. Vissa av de inköpta verken ingår sedan i vandringsutställ- ningar innan de når sin slutgiltiga place- ring. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att beställa konstverk som medför kostnader på högst . Tabell 7.5 Bemyndiganden Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 5 225 6 386 12 000 Nya förpliktelser 15 522 26 614 27 000 Infriade förpliktelser* -14 361 -21 000 -24 000 -11 000 -4 000 Utestående förpliktelser 6 386 12 000 15 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 10 000 15 000 15 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Det är regeringens uppfattning att den redovi- sade verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som har satts upp och fått avsedda effek- ter. I beräkningen av anslaget för ingår en tillfällig minskning med till följd av anslagssparandet. Medlen används för omprioriteringar inom utgiftsområdet. Anslags- nivån återställs . Vidare minskas anslaget med för att möjliggöra en ökning av anslaget D1 med samma belopp mot bakgrund av den ökade arbetsmäng- den inom rådets kansli. Tabell 7.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 42 938 Tillfällig neddragning - 7 000 Överföring till anslaget D1 - 500 Förslag 1999 35 438 för hemslöjdsfrågor Tabell 7.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 467 1999 Förslag 1 078 2000 Beräknat 1 097 1 2001 Beräknat 1 115 2 1 Motsvarar 1 078 tkr prisnivå 2 Motsvarar 1 078 tkr prisnivå