prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — fattade klimatkonventionens parter beslut om det s.k. Kyotoprotokollet. Inom ramen för EU:s gemensamma åtagande har godtagit men ännu inte ratificerat protokollet. Protokollet innehåller artiklar om gemensamt genomförande. Diskussioner och förhandlingar om regler och riktlinjer för gemensamt genomförande pågår alltjämt. 6.3.3 Effekterna av de statliga insatserna Effektiva energimarknader Under har nätmyndighetens ställning som tillsynsmyndighet befästs. Myndighetens ansvarsområde har tydliggjorts bl.a. genom lagtillämpning och informationsinsatser. Tillsynsarbetet har effektiviserats i enlighet med den strategi som utarbetats inom myndigheten och de ändringar i tillsynsbestämmel-serna som ellag medför. Vidare har förutsättningar skapats för ett effektivt myndighets-arbete genom nya metoder för bestämning av effektiviseringskrav. Tillsyn och prövning har medfört förelägganden till tre företag om att sänka sina nättariffer motsvarande sammanlagt ca . Tre företag har förelagts att justera sina nättariffer då dessa visat för stor ökning för vissa kundkategorier. Ytterligare ett antal företag har utan tillsynsmyndighetens ingripande sänkt sina nättariffer med mer än en procent. Ett tiotal företag har förelagts att upphöra med tariffer som utformats på osaklig grund. Den tillsyn som genomfört över vissa leveranskoncessionärer har bidragit till att flera av dessa genomfört eller aviserat sänkningar av sina elpriser, särskilt till kunder med låg elförbrukning. Genom det takpris på timregistrerande mätutrustning som infördes har möjligheterna att delta i handeln med el ökat för elkunder med låg förbrukning, exempelvis konsumenter med eluppvärmda villor och kunder med jordbruks- eller annan näringsverksamhet. Konkurrensen om dessa kundkategorier ökar nu med sänkta elpriser som följd. En ökad möjlighet för elkunder med låg elförbrukning att byta elleverantör genom ett undantag från kravet på timvis mätning kan medföra en ytterligare prispress också för övriga kunder med låg elförbrukning. Denna fråga övervägs i översynen av leveranskoncessionssystemet. Det utredningsarbete som genomförts av bl.a. nätmyndigheten har resulterat i vissa förslag till lagändringar beträffande bl.a. straffavgift vid försenad eller felaktig årsrapport för nätverksamhet och tariffutjämning vid samredovisning av nätområden. Arbetet har också påvisat ytterligare utredningsbehov, bl.a. beträffande åtgärder för att förhindra s.k. korssubventionering på elmarknaden, åstadkomma tariffutjämning mellan glesbygds- och tätortskunder och rationalisering av nätverksamhet. I enlighet med energipolitiska riktlinjer beträffande utbyggnad av energisektorns infrastruktur i har regeringen beviljat koncession för den s.k. Polenkabeln, en likströmsförbindelse mellan och . Polenkabeln skapar förutsättningar för ekonomiskt och miljömässigt fördelaktig sammankoppling av det nordiska och polska elsystemet Svenska kraftnäts samarbete med stamnäts- operatörerna i och har underlättat elhandeln mellan länderna och skapat förutsättningar för en ytterligare fördjupning av samarbetet bl.a. beträffande elbörser och gemensamma tarifferingsprinciper. Initiala problem med den s.k. balansavräkningen har hanterats. Genom upphandlingen av en störningsreserv skapas stabilitet och förutsägbarhet beträffande tillgång och pris på denna reserv. Den översyn som inletts av systemet med leveranskoncessioner ger underlag för lagförslag rörande dels ett framtida skydd för kunder med låg elförbrukning, dels utformningen av stöd till småskalig, förnybar elproduktion. bereds inom frågan om hur väl kravet uppfylls på ömsesidigt tillträde till elmarknaden, s.k. reciprocitet. Den pågående uppföljningen av EG:s elmarknadsdirektiv behandlar behovet av ytterligare harmoniseringsåtgärder på elområdet, bl.a. beträffande miljö- och elhandelsregler. Europeiska kommissionen arbetar med ett förslag till direktiv om stöd till förnybar elproduktion på den inre marknaden för el. Den utredning som initierats när det gäller regler för naturgas och annan rörbunden energi kommer att ge underlag för ett genomförande av EG:s gasmarknadsdirektiv i svensk lagstiftning. energipolitiska program Viss kompletterande resultatinformation års energipolitiska program redovisas under motsvarande verksamhet på anslagsnivå. Nedan redovisas viss resultatinformation om forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Sammantaget beslutades om program och projekt för totalt med finansiering från energiforskningsanslaget och energiteknikfonden. invigdes ett biobränslebaserat kraftvärmeverk i . är integrerat med en pellettfabrik för biobränslen vilken förväntas öka konkurrenskraften för den aktuella tekniken. Det aktuella projektet initierades inom det program som inrättades för att utveckla ny teknik för elproduktion med biobränsle inom ramen energipolitiska överenskommelse. energipolitiska program Generellt sett är det ännu för tidigt att uttala sig om övergripande effekter av verksamheten inom 1997 års energipolitiska program. Den redovisning som görs, i huvudsak på anslagsnivå, fokuseras därför på prestationerna . Åtgärder på kort sikt Det finns en stor efterfrågan på bidrag för att minska elanvändningen. När det gäller bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor kan konstateras att det finns en efterfrågan som relativt väl motsvarar anvisade medel till biobränsleeldade kraftvärmeverk. Utvecklingen i inkommande ansökningar tyder på en växande efterfrågan på stöd till vindkraftverk. Fram hade ansökningar om bidrag för konvertering till fjärrvärme av totalt 15 000 lägenheter inkommit till länsstyrelserna. Antalet ansökningar om bidrag för konvertering till individuell bränsleeldning och eleffektminskande åtgärder är 6 800 respektive 19 000. och har beräknat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med 111 GWh. Kostnaden varierar mellan de olika åtgärderna. Regeringen anförde i propositionen 1996/97:84 att det finns ett behov av att minska kostnaden framför allt för konvertering av direktverkande el till annat distributionssystem. Denna slutsats kvarstår. Åtgärder på lång sikt Redovisning av prestationer rörande energiforskning samt utveckling och demonstration av ny energiteknik inom 1997 års program görs på anslagsnivå. Nedan följer en övergripande beskrivning. Det långsiktiga programmet startade den 1 ja- nuari 1998 och skall genomföras . Stödet till energiforskning används främst till satsningar vid högskolor och universitet, men också internationellt energiforskningssamarbete och kompetensutveckling. Ett nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet är nödvändigt för att de statliga insatserna skall ge långsiktigt uthålliga resultat. Sådant aktivt samarbete bedrivs dels inom ramen för branschgemensam forskning och utveckling dels genom att energiföretag och tillverkande industri kan utveckla och demonstrera ny miljövänligare och effektivare energiteknik med reducerad risk. Energiteknikstödet används för programverksamhet t.ex branschgemensam forskning, teknikutveckling och demonstration. Introduktion av ny energiteknik används för att reducera de risker som uppkommer när oprövad teknik skall installeras . Graden av samfinansiering indikerar hur samarbetet mellan staten och näringslivet utvecklas. beslutades sammantaget om program och projekt om totalt med finansiering från det långsiktiga energiprogrammet. Samfinansieringen uppgår till sammantaget . Särskild vikt har lagts vid kvalitetssäkring. Verksamhetens kvalitet upprätthålls och utvecklas genom att särskilda referens- och styrgrupper inrättas som följer och utvärderar projekt och program. Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser har myndighetens insatser enligt redovisade beräkningar uppgivits motsvara en bruttominskning av utsläppen av koldioxid på jämfört med situationen innan insatserna gjordes. Denna reduktion har skett till en beräknad genomsnittlig total investeringskostnad på per reducerat kg koldioxid varav de svenska insatserna (exklusive lån) motsvarar per kg. Även om de reduktionsvolymer vid en tillämpning av ett gemensamt genomförande skulle kunna räkna sig till godo skulle bli mindre än den ovan angivna bruttovolymen pekar uppskattningarna på att insatser av detta slag ofta är kostnadseffektiva alternativ till åtgärder för att minska utsläppen i . Uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen Närings- och har tillsatt en arbetsgrupp för att utforma en plan för utvärdering av de energipolitiska programmen. Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av den slutliga utvärderingsplanen. I samband med utvärderingsplanen kommer regeringen även att redovisas en uppföljning av hur Statens energimyndighets organisation fungerat under myndighetens första verksamhetsår. 6.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. 6.4 Skatteavvikelser Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. Skatteavvikelser kan också innebära ett "överuttag" av skatt och betecknas då skattesanktion. I det fallet handlar det inte om ett stöd till ett visst utgiftsområde utan om motsatsen. Inom energiområdet förekommer skattesanktioner när det gäller beskattning av vattenkraftverk och el från kärnkraftverk. Det förekommer många särbestämmelser avseende punktskatter på energi. Endast en mindre del av det belopp på som dessa skatteavvikelser innebär hänför sig dock till utgiftsområde Energi. Skatteavvikelser för industrin och växthusnäringen redovisas under utgiftområde 24 Näringsliv och för transportområdet under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare redovisas skatteavvikelser till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i och Bergslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling och skattebefrielse för biobränslen under utgiftsområde 20. Allmän miljö- och naturvård. Nedan redovisas skatteavvikelser som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. Tabell 2.4 Skatteavvikelser netto, miljarder kronor 1998 1999 Kärnkraftsanläggning 0,01 0,01 Energiskatt på el för gas- värme- vatten- och elförsörjning 0,19 0,18 Differentierat skatteuttag på fossila bränslen 3,99 4,09 Halvt avdrag för energi- skatt på bränsle i kraftvärmen 0,17 0,17 Energiskatt på bränsle som åtgår för produktion av el 0,56 0,95 Koldioxidskatt på bränsle som åtgår för produktion av el 0,50 0,87 Särskild skatt på el från kärnkraftverk -1,54 -1,50 Fastighetsskatt på markvärdet av elproduktionsenheter -1,15 -0,26 Summa 2,73 4,52 Summan i tabell 2.4 är ett netto av förmåner, dvs. positiva avvikelser, och sanktioner, dvs. Det högsta beloppet rör skatteförmåner som beror på skillnader i skattesatser för energiskatt på el och fossila bränslen. Skatteförmåner som är att hänföra till produktion av el med fossila bränslen varierar beroende bland annat på tillgången på vatten för elproduktion. Nedan görs en kort förklaring till skatteavvikelserna. Skatteförmåner Kärnkraftsanläggning som driver en kärnkraftsanläggning får avdrag för belopp som i räkenskaperna sätts av för framtida hantering av utbränt kärnbränsle. Denna regel gäller även företag som mot förskottsbetalning åtagit sig att svara för hantering av nämnda slag. Skatteeffekten utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad som det omedelbara avdraget medför. Energiskatt på el för gas,- värme,- vatten- och elförsörjning för energiskatt på el uppgår till per kWh, vilket är den skattesats som betalas av de flesta förbrukare utanför industrin och växthusnäringen. Inom gas-, värme,- vatten- och elförsörjningen betalas per kWh utom i , och samt , , , , , , , och kommuner där skattesatsen är per kWh. infördes speciella bestämmelser för el som förbrukas i elpannor som ingår i en anläggning vars effekt överstiger 2 MW. För perioden utgör skatten i sådana pannor per kWh utom i de nämnda kommunerna där den är per kWh. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen Energiskatten på bränslen utgår med ett bestämt belopp per vikt- eller volymenhet. Skattesatserna är inte proportionella mot energiinnehållet. Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna för de olika energislagen och normalskattesatsen för el. är skatteavvikelsen för gasol per kWh, för naturgas per kWh, för kol per kWh, för tung eldningsolja per kWh samt för villaolja per kWh. Halvt avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeanläggningar För bränsle som förbrukas för samtidig produk- tion av värme och skattepliktig el i en kraftvärmeanläggning medges avdrag för halva energi-skatten. Skatt på bränsle som åtgår för produktion av el Bränslen som används som insatsvaror för produktion av el är befriade från energi- och koldioxidskatt. Därmed undviks dubbelbeskattning eftersom el beskattas i konsumtionsledet. Skattesanktioner Särskild skatt på el från kärnkraftverk För el som produceras i kärnkraftverk utgår en särskild skatt som uppgår till per kWh. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag. Fastighetsskatt på markvärdet av elproduktionsenheter ersattes den tidigare produktionsskatten på el som produceras i vattenkraftverk av en fastighetsskatt på anläggningarnas markvärde. sänktes fastighetsskatten på vattenkraftverk från till . beslöt i enlighet med förslagen i vårpropositionen att fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk fr.o.m. skulle sänkas . Kvar blir en fastighetsskatt på , vilket svarar mot den skatt som utgår på industrifastigheter, inklusive elproduktionsenheter. 6.5 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Vo A2 0 145 145 113 115 117 Vo B3 310 1 840 895 1 568 1 325 1 598 Totalt för UO 310 1 9854 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Avser verksamhetsområdet A Statliga myndigheter och verk. 3 Avser verksamhetsområdet B Omställning och utveckling av energisystemet. 4 Exklusive anslaget A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet och anslaget B11 ersättning för avveckling av en reaktor i , som inte tas upp på statsbudget efter 1998. 7 Statliga myndigheter och verk 7.1 Omfattning Till verksamhetsområdet hör och . inrättades för att tydliggöra och förstärka myndighetsfunktionen inom energiområdet. Myndigheten ansvarar för merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet. I myndighetens ansvar ingår myndighetsuppgifterna inom tillförsel- och distributionsområdet, energiberedskapen och den kommunala energiplaneringen samt myndighetsuppgifter med anknytning till naturresursplanering. är nätmyndighet enligt ellagen. Myndigheten skall bevaka energimarknadernas och energisystemets utveckling och analysera sambanden mellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt. Den ansvarar för planeringsunderlaget inom området och för att kunskaperna om energisystemet utvecklas genom prognoser, systemstudier, utvärderingar och analyser. Den ökade internationaliseringen och medlemskapet i EU ställer särskilda krav på myndighetens planerings- och utredningsverksamhet. Myndigheten skall bevaka regelsystemet för energiområdet, analysera utvecklingen och initiera nödvändiga förändringar av reglerna. Den skall följa upp effekterna av de samlade energipolitiska åtgärderna och utarbeta underlag för utvärderingar av de energipolitiska programmen och för beslut om nödvändiga ändringar och kompletteringar av åtgärderna. Inom sitt verksamhetsområde skall myndigheten följa den internationella utvecklingen och stödja det svenska deltagandet i det internationella samarbetet. Myndigheten skall svara för det underlag som behövs för medverkan i det internationella samarbetet på energiområdet. Ett långsiktigt program för forskning, utveckling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiteknik är en central del av energipolitiken. ansvarar för att utforma och genomföra programmet. Den skall främja den långsiktiga utvecklingen av energisystemet genom att stödja marknadsintroduktion av ny och miljövänlig energiteknik. Upphandlingen av energieffektiv teknik skall samordnas med annan verksamhet för energieffektivisering. har ett samordnande ansvar för informationen på energiområdet. En viktig uppgift är att sammanställa och sprida information om energimarknaderna, energisystemet och om sambanden mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt. Myndigheten har särskilt sektorsansvar för arbetet med ekologiskt uthållig utveckling inom energiområdet och skall integrera miljöfrågorna på ett aktivt sätt i verksamheten. Med hänsyn till de energipolitiska målen skall vid fullföljandet av sektorsansvaret hänsyn också tas till behovet av en ekonomiskt, socialt och kulturellt hållbar utveckling. Ett viktigt område är klimatfrågorna vilket motiverar insatser från myndigheten såväl internationellt som nationellt. Myndigheten har huvudansvaret för att verkställa merparten av de energipolitiska programmen och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna. Den kommer att följa programmens genomförande genom att ta fram resultat och metoder och underlag för utvärdering av åtgärderna och redovisning av effekterna. () driver och förvaltar det svenska stamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). är enligt förordningen (1994:1806) om systemansvaret för elektrisk ström sy- stemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). skall enligt riktlinjer ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. ansvarar vidare för delfunktionen Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret (prop.1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). är enligt elberedskapslagen elberedskapsmyndighet (1997:288), (prop 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204). har vidare det centrala myndighetsansvaret för dammsäkerheten. Verksamheten vid finansieras genom intäkterna från verkets affärsverksamhet, med undantag för elberedskapsverksamheten som finansieras med anslag på statsbudgeten (utg.omr. Verksamheten Svenska kraftnäts verksamhet med systemansvar och balansansvar samt integration av den nordiska elmarknaden redovisas i avsnitt 2. Verksamheten med elberedskap redovisas inom utg.omr. Affärsverkskoncernen svenska kraftnäts omsättning uppgick till jämfört med . utgjordes av nät- och systemintäkter, och av tele- och informationssystemintäkter. utgjordes av anslag till elberedskapsverksamheten. resultat uppgick till , jämfört med . Omsättnings- och resultatökningen förklaras främst av ökade intäkter från energiavgifter, vilket i sin tur förklaras av en högre vattenkraftproduktion än beräknat. Räntabiliteten på justerat eget kapital efter skatt uppgick till och soliditeten till . har därmed uppnått de finansiella mål som regeringen ställt på koncernen. har genom en amortering på nedbringat upplåningen i till . Svenska kraftnäts forskning- och utvecklingsarbete, som i första hand berdrivs i delägda bolagen , är inriktat på att effektivisera stamnätet och utlandsförbindelserna samt anknyt verksamhet. Kostnaderna i verksamheten uppgick till ca . Investeringarna i affärsverkskoncernen har uppgått till totalt . Av detta belopp stod affärsverket för och för . Investeringarna i stamnätet och utlandsförbindelserna uppgick till . Investeringarna i optofiberförbindelser uppgick till och i tele- och informationssystem till . Regeringen beviljade med stöd av lagen (1902:71 s.1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellag) koncession för den s.k. Polenkabeln, en likströmsförbindelse mellan och . ansökte om komplettering av den beviljade koncessionen i syfte att möjliggöra ett annat mer miljövänligt tekniskt utförande av överföringsförbindelsen. Regeringen biföll genom beslut Svenska kraftnäts ansökan. har tillsammans med och det polska företaget () bildat . Bolagets uppgift är att bygga, äga, driva och underhålla Polenkabeln. Bolaget ägs till av , av och av PPGC. har ett flertal avtal rörande Polenkabeln tecknats, bl.a. ett långsiktigt transiteringsavtal mellan och . I avtalet åtar sig att täcka SwePol Links kostnader för Polenkabeln mot att får rätt att utnyttja kabelns kapacitet. Betalningsåtagandet och rätten att utnyttja kabelns kapacitet minskas om utnyttjar optioner att teckna transiteringsavtal med andra parter. har redovisat ett uppdrag beträffande ett antal s.k. benchmarking (referenskontrollstudier) som verket deltar i. Studierna omfattar ett stort antal nätföretag i främst och och berör flera områden, bl.a. driftsäkerhet, underhållskostnader, effektivitet i driftverksamheten, överföringskostnader och finansiell nyckeltalsanalys. Av redovisningen framgår att driftsäkerheten hos det svenska stamnätet är god jämfört med flertalet företag. Jämförbarheten påverkas dock starkt av enstaka störningar. Vad gäller underhållsverksamheten motsvarar Svenska kraftnäts kostnadsnivå genomsnittet hos andra studerade företag, trots att har reducerat dessa kostnader med . bedömer att en ytterligare effektiviseringspotential finns inom detta område. För att ta till vara denna pågår inom verket en uppbyggnad av kompetens och resurser för en effektivare styrning och kontroll av underhållsverksamheten. Driftverksamhetens kostnadsnivå bedöms som bättre eller i nivå med genomsnittet av de studerade företagen. En effektivisering av driftverksamheten genomförs , bl.a. genom en reducering av antalet driftcentraler och installation av ett nytt datorsystem för kraftsystemstyrning. Jämförelser av nyckeltal visar att överföringskostnaderna på det svenska stamnätet är lägre än för andra företag för vilka data är tillgängliga. Verksamhetens inriktning m.m. Svenska kraftnäts treårsplan har till regeringen redovisat sin treårsplan för perioden 2001 på koncernnivå. För räntabiliteten gäller som mål att verket skall uppnå en avkastning på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . föreslår att avkastningskravet sänks till för att bättre anpassas till risken i verksamheten och till den rådande ränte- och inflationsnivån. föreslår i övrigt inga förändringar av de övergripande målen och verksamhetsmålen för verket. För driftsäkerheten i det svenska stamnätet gäller som mål att den bör ligga på en samhällsekonomiskt rimlig nivå. För att uppfylla detta mål genomför , underhåll och drift av stamnätet och utlandsförbindelserna enligt vedertagna driftsäkerhetsprinciper. För kostnadseffektiviteten gäller som mål att Svenska kraftnäts verksamhet bör vara minst lika kostnadseffektiv som för jämförbara företag. anför att arbetet med att förbättra kostnadseffektiviteten pågår ständigt, bl.a. genom utvecklingen av verkets ekonomistyrning. Andra aktiviteter som kan underlätta arbetet med ökad kostnadseffektivitet är referenskontroll med jämförbara företag samt en effektiv upphandling av tjänster. För forsknings- och utvecklingsinsatserna gäller att de skall inriktas på metoder och teknik som kan öka driftsäkerheten, effektiviteten och miljöanpassningen av det svenska stamnätet. Samarbetsmöjligheterna med andra företag och organisationer bör tas tillvara. Detta sker genom utvecklingsbolagen , i vilka äger . Visst samarbete sker även direkt med bl.a. det norska nätföretaget . planerar inga förändringar av inriktning eller omfattning av FoU-insatserna.