prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — ägde den första formella förhandlingsomgången rum med vart och ett av dessa länder. presenterade kommissionen den första av sina regelbundet återkommande rapporter om de framsteg som gjorts i kandidatländerna. Redogörelsen utgörs av en sammanfattande rapport och detaljrapporter för vart och ett av kandidatländerna. En särskild rapport presenterades om . I utvärderingen ger kommissionen mycket blandade omdömen om kandidatländerna. I allmänna rådets slutsatser om framstegsrapporterna noterar rådet kommissionens avsikt att rekommendera förhandlingar med före slutet av 1999 om fram- stegen fortsätter, och att det borde finnas förutsättningar för att inleda förhandlingar även med och . i gav sitt stöd till Allmänna rådets slutsatser och uppmanade kommissionen att presentera nya rapporter om framstegen i kandidat- länderna inför toppmötet i . överlämnade kommissionen ett antal förslag som avser reformer av centrala politikområden och en ny budget för EU 2006. Reform- och budgetförslagen är en uppföljning av kommissionens Agenda 2000-meddelande och har central betydelse för utvidgnings- processen. Reformpaketet omfattar framför allt förslag om nya regelverk inom jordbruks- och regional-/strukturfondspolitiken, ett nytt s.k. interinstitutionellt avtal om budgetfrågor där även gemenskapens nästa långtidsbudget (nästa s.k. finansiella perspektiv) ingår samt regelverket för förmedlemskapsstödet till kandidatländerna. överlämnade kommissionen även en rapport om genomförandet av gemenskapens system för egna medel. Rapporten tar upp frågan om en rimligare fördelning mellan medlemsländerna av nettobidragen till EU:s budget. Förhandlingarna om reformpaketet inleddes med främst tekniska genomgångar av de olika förslagen. Vid toppmötet i enades medlemsstaterna om att beslut avseende reformpaketet bör fattas senast vid ett extra möte med . har den tekniska genomgången fortsatt som den politiska behandlingen av förslagen har intensifierats. Europeiska monetära unionen (EMU) fattades en rad viktiga beslut om valutaunionen. EU:s stats- och regeringschefer slog fast att elva medlemsstater skulle införa euron från (, , , , , , , , , och ). Vidare utnämndes direktionsledamöterna holländaren utnämndes till ordförande i (). Sedan dessa ledamöter utnämnts kunde ECB och det europeiska centralbankssystemet (ECBS) upprättas . Rådet har antagit en rad förordningar som rör ECB:s uppgifter. Omräknings- kurserna mellan euron och respektive deltagande medlemsstats valuta fastställdes vid rådets möte . Rådets förordning om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken trädde i kraft . Enligt förordningen skall de länder som deltar i valutaunionen utarbeta stabilitetsprogram och övriga medlemsstater konvergensprogram. konvergensprogram lämnades till kommissionen . Ratifikation av Amsterdamfördraget För att Amsterdamfördraget skall kunna träda i kraft måste det ratificeras (godkännas) av samtliga EU-medlemsstater i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. Regeringen föreslog i en proposition som förelades att Amsterdamfördraget skulle godkännas. godkände fördraget och regeringen fattade beslut om ratifikation. Vid utgången av december månad hade samtliga EU-medlemsstater utom , , , och ratificerat Amsterdamfördraget. Dessa fem länder förväntas kunna göra det . Det ekonomiska och sociala samarbetsområdet Tillväxt och sysselsättning Regeringen har prioriterat sysselsättningsfrågorna i EU-arbetet. I enlighet med slutsatserna från toppmötet i har , liksom andra medlemsstater, presenterat en nationell handlingsplan för sysselsättning. Granskningen av handlingsplanerna har främjat erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna. Vid toppmötet i betonade stats- och regeringscheferna särskilt utvecklingen av en yrkes- kunnig arbetskraft, jämställdhet mellan kvinnor och män, åtgärder mot diskriminering och kombinationen av flexibilitet och trygghet på arbets- marknaden. utvecklades ett samarbete mellan , Stor- och på sysselsättningsområdet, vilket bl.a. resulterade i ett gemensamt skriftligt uttalande av och inför toppmötet i . Vid toppmötet i välkomnades förslaget till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik . Stats- och regeringscheferna enades även om att en rapport skall tillställas Europeiska rådets möte i om utarbetandet av europeisk sysselsättningspakt inom ramen för . Jämställdhet Arbetet med jämställdhet mellan kvinnor och män är en av fyra prioriterade frågor för i EU-arbetet. Frågan uppmärksammades särskilt vid ett informellt ministermöte med jämställdhetsministrarna under det brittiska ordförandeskapet. Även i de nationella handlings- planerna för sysselsättning har jämställdhetsfrågan lyfts fram. Vid toppmötet i betonades att medlemsstaterna i sina handlingplaner särskilt bör uppmärksamma att framsteg görs med att främja lika möjligheter mellan kvinnor och män, i synnerhet genom kvantitativa mål och genom att låta jämställdheten genomsyra samtliga politikområden. Inre marknaden Den nödvändiga lagstiftningen för inre marknaden är i huvudsak på plats, varför fokus nu sätts på tillämpningen av de gemensamma reglerna. I handlingsplanen för den inre marknaden, som togs fram vid toppmötet i , listades ett antal konkreta åtgärder som skulle stärka den inre marknaden. Flertalet av åtgärderna har vidtagits. Det gäller biotekniska uppfinningar, avreglering av gasmarknaden och öppenhet avseende regler för informationstjänster. Däremot har inte frågan om en gemensam europeisk bolagsstadga lösts. I det fortsatta inre marknads- arbetet prioriterar identifiering av kvarstående problem på den inre marknaden, enklare regler och ökat deltagande av företag vid offentlig upphandling, tillåtande av parallellimport från icke-EES-länder och minskade statsstödsnivåer. ligger på tredje plats på kommissionens resultattavla över genomförandet av inre marknadslagstiftningen, med en genomförandegrad på . Nya direktiv om maskiner, teleterminaler och produkter för in vitro- diagnostik har antagits . För de två förstnämnda handlar det främst om s.k. kodifiering, dvs. en sammanställning av tidigare texter. kom man också fram till en lösning för att garantera varors fria rörlighet på den inre marknaden, den s.k. ingripandemekanismen. Lösningen består dels av en förordning, dels av ett politiskt åtagande från medlemsstaterna. Så kallade om ömsesidigt erkännande av provning och certifiering har slutförhandlats med , , och . med och trädde i kraft . övergångsregler från medlemskapsförhandlingarna Ett flertal övergångsperioder har löpt ut . Inom påfallande många områden har övergångsperioderna använts till att ändra, eller påbörja förändringar av, gemenskapens regler. Det gäller bl.a. stora och viktiga frågor som förbud mot eller klassificering och märkning av farliga kemikalier, kvicksilver i batterier och antibiotika i djurfoder. Vidare har fått förlängning för gränsvärden för kadmium i handelsgödsel och införselregler för alkohol och tobak. Fri rörlighet för tjänster och kapital Vid toppmötet i beställdes en handlingsram för en bättre fungerande inre marknad för finansiella tjänster av kommissionen. I handlingsramen, som kommissionen fattade beslut om , konstateras att ny teknik och globaliseringen av de finansiella marknaderna innebär krav på förbättrad gemenskapslagstiftning och mer effektiva tillsynsregler. har kommissionen lagt ett direktivförslag om att starta och driva verksamhet i institut som ger ut elektroniska pengar, s.k. e-penninginstitut. Vidare har ett direktivförslag om likvidation och rekonstruktion av försäkringsbolag diskuterats . antogs ett nytt direktiv som innehåller bestämmelser om att medlemsstaterna skall ha ett fast och allmänt tillgängligt telenät. Skatter Problemet med skadlig skattekonkurrens mellan medlemsländerna uppmärksammades . Bl.a. bildades en rådsarbetsgrupp för att granska att EG:s uppförandekod för företagsbeskattning följs. presenterades ett förslag till minimibeskattning () av ränteinkomster. Vidare föreslogs bl.a. att medlemsstaterna skall tillämpa en normalskattesats på och högst för mervärdesskatt. Arbetsmarknad och sociala frågor Nya direktiv antogs 1998 om bland annat skydd för arbetstagare när det gäller risker med kemiska ämnen, exponering av cancerframkallande ämnen samt explosiva miljöer. Arbetsmarknadens parter har på Europanivå träffat arbetstidsavtal inom sjöfarten och järnvägstrafiken, dock inte beträffande vägtrafiksektorn. Frågan om arbetstagarinflytande i de s.k. Europabolagen har inte kunnat lösas . Jämställdhet mellan kvinnor och män, som är en av prioriterade frågor i EU- samarbetet, har uppmärksammats särskilt vid två informella ministerråd. En årlig uppföljning, , av i har också skett. Ett nytt direktiv har antagits, som underlättar för advokater att bedriva verksamhet i andra medlemsstater än den där auktorisationen erhållits. På handikappområdet har särskild uppmärksamhet ägnats åt funktionshindrades situation i arbetslivet. trädde ett beslut i kraft om att förbjuda indirekt och direkt tobaksreklam. och har fått medel för att göra en studie av samtliga medlemsstaters alkoholpolitik, inför en eventuell samlad alkoholpolitik i EU. har med viss framgång motarbetat strävandena att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning på narkotika- området. Transport-, närings- och energipolitik Miljöhänsynen integreras alltmer i transportpolitiken, vilket under det brittiska ordförandeskapet tog sig uttryck i form av ett gemensamt transport- och miljöministermöte. Under det österrikiska ordförande- skapet avslutades förhandlingarna med om ett vägtransportavtal. Vidare har ett direktiv om passagerarsäkerhet på färjor antagits. har tilldelats ca för transportprojekt inom ramen för transeuropeiska nät. Dessutom har tillsammans med fått ca i bidrag för Öresundsförbindelsen. EU:s näringspolitik har inriktats på att främja företagens konkurrensförmåga och då särskilt små företag. I och har mässor arrangerats om läkemedel och för under- leverantörer. Kommissionen tog ställning till samgåendet mellan , vilket godkändes. beslutades om regler för den inre marknaden för gas. En rådsresolution har även antagits om en gemensam strategi för att främja förnybara energikällor. Jordbruk, livsmedel och fiske Jordbruksministrarnas arbete har dominerats av diskussioner om reformförslagen i kommissionens Agenda 2000. Bland reform- förslagen kan nämnas sänkningar av interventionspriserna för bl.a. spannmål, nötkött och mjölk på mellan . Sänkningen föreslås delvis kompenseras med direktbidrag. Reformförslagen ligger huvudsakligen i linje med den svenska uppfattningen. På mjölkområdet förespråkar tillsammans med , och Ita- lien en mer långtgående avreglering än vad som föreslås i Agenda . har framför allt grisköttsproducenter drabbats av minskad export till och på grund av kriserna i dessa områden. En handelskonflikt som rör för import av bananer har blossat upp mellan gemenskapen och . slog fast i den s.k. belgisk-blå-domen att inte har rätt att hindra användning av sperma från vissa nötkreatur som godkänts i en annan medlemsstat. tilläts att, under stränga villkor, lätta på sitt exportförbud av nötkött. om livsmedel, som bl.a. syftar till att tillgodose ett tryggt och hälsosamt livsmedelsutbud, debatterades . Förenklingen av vissa livsmedelsstandarder har fortsatt . Förslaget till nya standardregler för kaffe har gjort framsteg medan reglerna om innehåll i choklad och sylt har gått trögare framåt. Rådet beslutade om ett direktiv som kräver en särskild märkning av genetiskt modifierade sojabönor och majs. Arbetet med en revidering av den gemensamma fiskepolitiken har inletts . Försiktighetsprincipen har fått en ökad tillämpning vid bedömningen av fiskbestånden. har satellitövervakning av större fiskefartyg inletts för att förbättra kontrollen av fångster. Regionalpolitik Under den innevarande programperioden 1999 tar emot sammanlagt ca . Den nuvarande målstrukturen med sju mål föreslås i kommissionens reformförslag Agenda 2000 minska till tre mål under nästa programperiod 2000 2006. Regeringen har tillsatt särskilda utredare för att se hur det regionalpolitiska arbetet kan förbättras till nästa programperiod. Miljöpolitik har kommissionen arbetat vidare med så kallade nationella tak för utsläpp av försurande ämnen. Vidare beslutades det att innan utgången av 1999 skall samtliga medlemsstater ha förbjudit försäljning av batterier med en kvicksilverhalt över 0,0005 viktprocent. Ett nytt direktiv om bekämpningsmedel (biocider) antogs . Vidare skärptes avgaskraven för samtliga lätta bilar. Konsumentpolitik och immateriella rättigheter prövades det svenska förbudet mot TV-reklam riktad till barn. Domen från innebär att förbudet är förenligt med EG-rätten och att kan ingripa mot TV-reklam riktad till barn förutsatt att den är vilseledande. Nya bestämmelser om konsumenters köp av varor har diskuterats. Förslagen innebär större trygghet för svenska konsumenter vid köp i andra EU-medlemsstater samt ett generellt stärkt konsumentskydd i EU. Kommissionen har även föreslagit regler för konsumentinformation om bränsleekonomi vid marknadsföring av bilar. antogs ett nytt direktiv med syfte att tillnärma medlemsstaternas lagar om mönsterskydd. Frågan om mönsterskydd för reservdelar för bilar var så kontroversiell att den lyftes ur direktivet. Ett förslag till förordning om ett gemensamt system för mönsterskydd har också diskuterats . Ett direktiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar har antagits. Utbildning, forskning, statistik och kultur Rådet godkände en andra etapp av utbildningsprogrammen och för perioden 2006. Det europeiska skoldatanätet, som tillkommit på svenskt initiativ, öppnades officiellt av den svenska skolministern. beslutade rådet om EG:s femte ramprogram för forskning och utveckling. Budgeten som trädde i kraft omfattar motsvarande . Antalet delprogram reducerades från ca 20 till 9. Ett omfattande arbete sker på statistikområdet för att harmonisera begrepp och definitioner. har bl.a. möda lagts ner på att ta fram en gemensam betalningsbalans för EU-området. har på statistikområdet verkat för tydligare prioriteringar för att begränsa kostnaderna för statistikproducenter och uppgiftslämnare. På kulturområdet har de årliga fördelningarna från kulturprogrammen Kalejdoskop, och skett. Beslutet om framtida kultur- huvudstäder var mycket besvärligt att fatta. Rådet enades slutligen om ett kompromissförslag där flera städer delade på huvudstadsåret. Europa- parlamentet har därefter förkastat förslaget. EU:s budget och åtgärder mot fusk EU:s budget fastställdes till ca . Ungefär hälften av utgifterna rör jordbruket medan en tredjedel går till regionalstöd och arbetsmarknadsstöd. Administrationen inom EU kostar av budgeten. avgift till EU var . Som en följd av infasningsöverenskommelsen från medlemskapsförhandlingarna återbetalas , vilket innebär att nettoavgiften blev . avslöjades fusk och andra oegentligheter med EU-medel. Bland annat gällde det och utbildnings- programmet . Kommissionen, som har det övergripande ansvaret för att medlen i EU:s budget används korrekt och effektivt, har av kritiserats för sitt sätt att hantera misstänkta bedrägerier. Europeiska unionens förbindelser med omvärlden har bl.a. präglats av de pågående förberedelserna för tillämpningen av de nya instrument som kommer att inrättas när Amsterdamfördraget träder i kraft. En hög representant för GUSP (gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) och en gemensam enhet för politisk planering och tidig förvarning (analysenhet) kommer att inrättas. Även en ny beslutsform gemensamma strategier kommer att införas. Vid i beslutades att EU:s första gemensamma strategi skall gälla . har medlemsstaterna genomfört gemensamma démarcher i ett antal olika frågor. En fortsatt god sammanhållning har bidragit till en tydlig attityd i den politiska dialogen med länder som brister i respekten för de mänskliga rättigheterna. Unionen har även ägnat stor uppmärksamhet åt utvecklingen i , särskilt i Kosovo. Gemensamma ståndpunkter har antagits bl.a. om , om främjandet av icke-spridning och förtroendeskapande i , om arbetet för att stärka efterlevnaden av konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen, samt om mänskliga rättigheter, demokratiska principer och sunt styrelseskick i . Att främja respekt för mänskliga rättigheter utgör ett av målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt för utvecklings- samarbetet. Detta bekräftades ånyo när i ställde sig bakom EU:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, antagen med anledning av 50-årsminnet av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. antogs även en uppförandekod för vapenexport vars mål- sättning är att sätta en hög gemensam standard för medlemsstaternas politik på exportkontrollområdet. Handelspolitik, utvecklingssamarbete har tillsammans med andra medlemsstater fortsatt arbetet med att internt påverka gemenskapens handelspolitik i frihandelsvänlig riktning med utgångspunkt i det multilaterala regelverket inom ramen för världshandelsorganisationen . , vid WTO:s minister- konferens, gavs en startsignal till förberedelsearbetet inför en ny förhandlingsrunda i WTO. Gemenskapen har agerat offensivt och har visat ledarskap i det pågående förberedelsearbetet. EG:s målsättning är att en bred förhandlingsrunda skall kunna inledas . På biståndsområdet har det framtida samarbetet mellan gemenskapen och de s.k. AVS-länderna i , och dominerat dagordningen. förhandlades kommissionens förhandlingsmandat i frågan fram. Förhandlingar med AVS-länderna inleddes . Unionens bilaterala och regionala förbindelser EU har omfattande bilaterala och regionala förbindelser. slutfördes, i stort sett, de bilaterala s.k. sektorförhandlingarna mellan och , som syftar till att knyta närmare EU:s inre marknad. Beträffande relationerna till de öst- och centraleuropeiska stater som är kandidatländer koncentrerades ansträngningarna till att förbereda dessa länder för ett framtida medlemskap i unionen. beslutade rådet om s.k. partnerskap för anslutning med samtliga kandidatländer. I dessa anges prioriteringarna för kandidatländernas reformansträngningar. Den ekonomiska krisen i medförde att EU:s relationer med kom i fokus. EU klargjorde på ett tidigt stadium sin beredskap att stödja genom krisen. Bl.a. inleddes en bred kartläggning av möjligheterna att bättre utnyttja redan existerande samarbetsinstrument. EU har även beslutat att lämna både omfattande livsmedelsbistånd och humanitärt bistånd riktat till särskilt utsatta grupper i samhället. Kommissionen presenterade en rapport om den nordliga dimensionen, som utgör en strategi för EU:s politik i förhållande till norra med särskilt fokus på samarbetet med nordvästra och . Vad gäller krisen i Kosovo har EU i syfte att påskynda en politisk lösning som ger Kosovo ökat självstyre inom ramen för infört sanktioner mot detta land. Inom samarbetet mellan EU och de tolv har parterna diskuterat Barcelonaprocessens roll i regionen, det ekonomiska samarbetet, biståndet och den kulturella dialogen. Vidare har diskussionen om former för att inleda samtal om en säkerhetsstadga för fortsatt. Frågan kommer formellt att tas upp . EU har på olika sätt markerat sin närvaro i liksom sina politiska och ekonomiska ansträngningar för att freds- processen skall lyckas. EU uttalade sitt stöd till , som innebar att dödläget i processen bröts, och har därefter uppmanat parterna att noggrant uppfylla överenskommelsens alla delar. har EU sökt återupprätta relationerna med och har som ett led i detta återupptagit en politisk dialog. har EU:s ansträngningar att söka medverka till en fredlig och demokratisk utveckling i fortsatt. Vad gäller konflikten i Stora sjöregionen stöder EU de regionala initiativ som tas för att lösa krisen. EU har ställt sig positivt till tanken på en internationell konferens för fred, säkerhet och utveckling i regionen arrangerad av FN och OAU. EU antog en ny gemensam ståndpunkt om som innebär att vissa sanktioner lyfts. I händelse av att den demokratiseringsprocess som inletts ej fullföljs kan nya sanktioner snabbt införas. EU markerar härigenom stöd till de reformvänliga krafterna, men bibehåller trycket på militärregimen. Betydande framsteg har gjorts i förhandlingarna om ett samarbetsavtal mellan och . Endast ett fåtal, om än svåra, handelsfrågor är utestående. Förhandlingarna kommer troligtvis att avslutas . och EG enades om att ingå ett transatlantiskt ekonomiskt partnerskap. En gemensam handlingsplan har fastställts för hur detta partnerskap skall fyllas med innehåll. Det skall bl.a. ske genom samordnat agerande för att stärka det multilaterala och genom fortsatta förhandlingar om avveckling av tekniska handelshinder för handel med industrivaror, tjänster, offentlig upphandling och immateriella rättigheter. Dialogen mellan och som inleddes har fortsatt . ASEM (Asia-Europe Meeting) höll sitt andra toppmöte . EU har vidgat sina relationer med . EU:s Kina- strategi har uppdaterats och slår fast att EU:s målsättning är att engagera i en intensifierad politisk dialog, stödja utvecklingen i mot ett öppnare samhälle och en rättsstat med ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. EU:s förbindelser med och kom att präglas av den nya säkerhetspolitiska situationen i , som ländernas provsprängningar av kärnvapen gav upphov till. EU fördömde provsprängningarna och uppmanade och att ansluta sig till icke-spridningsavtalet och provstoppsavtalet. Samarbete i rättsliga och inrikes frågor har arbetet fortsatt med den handlingsplan mot den organiserade brottsligheten som EU antog 1997. Frågan om hur man bäst skall förebygga och bekämpa sexuella övergrepp på barn har i olika sammanhang diskuterats. Medlemsstaterna har bl.a. uppnått politisk enighet om en gemensam åtgärd för att bekämpa barnpornografi på Internet. Inom ramen för den europeiska konferensen tillsattes en expertgrupp, den s.k. Kohl-gruppen, med uppdrag att snabbt överväga problem som hänger samman med den organiserade brottsligheten och narkotikahandeln. Inom det polisiära samarbetet har arbetet med inrättandet av Europol fortsatt. trädde Europolkonventionen i kraft. En ny konvention om internationell behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål undertecknades av medlems- staterna . För att skall kunna tillträda konventionen krävs godkännande. Arbetet med asylpolitiken har bl.a. rört tillämpningen av , som trädde i kraft . ökade inströmningen av irakier och kurder till EU. I samband med detta antog EU en handlingsplan med en helhetssyn på dessa frågor. presenterade kommissionen två förslag till åtgärder om tillfälligt skydd för fördrivna personer . Vid toppmötet i godkändes en handlings- plan för frihet, säkerhet och rättvisa, som anger vilka bestämmelser i om fri rörlighet för personer, asyl, invandring, civilrättsligt samarbete, polisiärt och straffrättsligt samarbete som bör genomföras först och inom vilka tidsramar. Förberedelser för ordförandeskap i kommer att inneha ordförande- skapet i EU. har arbetet varit inriktat på att kartlägga och analysera frågor som rör ordförandeskapets arbetsprogram, personal- och kompetensutveckling, press-, informations- och kultursatsningar, mötes- verksamheten, budget samt organisationsfrågor. Det har lagts fast att arbetet med ordförandeskapet även fortsättningsvis huvudsakligen skall bedrivas i linjeorganisationen. För den praktiska planeringen av mötes- verksamheten i inrättas ett 2001-sekretariat. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EUROPEISKA UNIONEN 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse , som var fjärde år som medlem, präglades Europeiska unionen (EU) av arbetet med att fördjupa samarbetet mellan länderna och den historiska uppgiften att utvidga unionen. Ett viktigt fördjupningsprojekt har gällt de återstående förberedelserna inför införandet av den gemensamma valutan , den s.k. tredje etappen för att etablera den ekonomiska och monetära unionen (EMU).