prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — I samband med att Postgirot ombildades till bankaktiebolag avskaffades också Postgirots, i förordning reglerade, ensamrätt till de statliga betalningarna. För att i ett avseende skapa konkurrens på lika villkor mellan Postgirot och andra betalningsförmedlare gavs Postgirot möjlighet att erbjuda 360-dagarskrediter och ränta på innestående medel även till privatpersoner. Regeringen redovisade , i propositionen Postens finansiella tjänster (prop. 1995/96:3), att Postgirot måste få utökade befogenheter på det finansiella området för att kunna möta den allt hårdare konkurrensen på betalningsmarknaden. Regeringen föreslog därför att regeringen skulle ges bemyndigande att besluta om inriktning och begränsningar av Postgirots bankrörelseverksamhet med inriktning på betalningsförmedling. Ändringar som medförde en förändrad inriktning skulle dock underställas . beslutade (bet. 1995/96:NU3, rskr. 1995/96:41) i enlighet med regeringens förslag. Regeringen godkände en ändrad bolagsordning för . Förändringen medförde att begränsningen av det sammanlagda beloppet av utnyttjade krediter beräknade höjdes från till Postgirots utveckling Postgirot har uppvisat en fallande resultatutveckling . Mellan och har resultatet minskat från till . Utvecklingen är dels beroende på en skärpt konkurrenssitution, dels en följd av låga marknadsräntor som gör att Postgirots intäkter från räntenettot minskar. Den svenska betalningsmarknaden uppgår till varav Postgirots andel uppgick till . Drygt två tredjedelar av hushållsbetalningarna som hanteras i Postgirosystemet kommer från avsändare som har en kontorelation med en annan bank än Postgirot. Både betalnings- och gireringsmarknaden växer, men fler och fler betalningar går utanför gireringssystemen. Bankerna visar ett allt större intresse för egen betalningsförmedling eftersom det är en viktig del i kundrelationen. Den tekniska utvecklingen möjliggör nya betalningsvägar. Vissa konsument- och företagsbetalningar förmedlas mellan avsändarens och mottagarens bankkonto utan medverkan vare sig från Postgirot eller från Bankgirot. Sammantaget innebär den förväntade utvecklingen, tillsammans med en fortsatt låg skillnad mellan inlånings- och utlåningsränta, minskad tid då medlen finns hos Postgirot och ökad internationalisering, en fortsatt press på rörelseresultatet i . Nya förutsättningar för Postgirot Den hårda konkurrensen och det krympande räntenettot medför nya ekonomiska förutsättningar för Postgirot. För att möta de nya förutsättningarna krävs en ständig anpassning av villkoren för Postgirots verksamhet. har (prop. 1995/96:3, bet. 1995/96:NU3, rskr. 1995/96:41) medgivit att regeringen får besluta om inriktning och begränsningar av Postgirots bankrörelseverksamhet med inriktning på betalningsförmedling. Detta är dock inte tillräckligt för att snabbt göra förändringar i förutsättningarna för Postgirots verksamhet. Därför bör regeringen få ett utökat bemyndigande av som innebär att regeringen även skall få besluta om förändringar av inriktningen av Postgirots verksamhet och om en försäljning. Det finns tre handlingsalternativ för Postigirots framtid: - Inga åtgärder vidtas. - Utveckla till bank i egen regi, vilket kräver en betydande investering eftersom tillväxt på egen hand bedöms som omöjligt. - Försäljning, vilket realiserar värdet för Postgirot och ger möjligheter för Postgirot att hos köparen utvecklas till bank. Alternativet att inte vidta några åtgärder är inte långsiktigt hållbart eftersom räntenettot kommer att minska och att möjligheten att kompensera detta med avgifter är begränsade . Regeringen anser att alternativet att utveckla Postgirot i egen regi, t.ex. genom att satsa på en fullt utvecklad bankverksamhet, är riskfyllt. Postgirot saknar i stort helt inlåning, utlåning, fondförvaltning och har en begränsad kompetens om bankprodukter. För att nå lönsamhet och värdetillväxt bedömer regeringen att den utvecklade banken bör ha en marknadsandel på . Detta kan ske antingen genom tillväxt av egen kraft, vilket tar tid, eller genom förvärv av inlånings- och utlåningsverksamhet från andra aktörer. Det senare kräver då initialt ett stort kapitaltillskott från staten. Fördelarna med detta alternativ är emellertid att förutsättningar kan skapas för att förbättra konkurrensen i banksystemet och den statliga insynen i banksektorn liksom att andra allmänna hänsyn lättare kan tillgodoses. En försäljning av Postgirot får anses vara ett annat möjligt alternativ för staten . Det finns intressenter inom banksystemet som är tänkbara köpare. En försäljning medför att Postgirot kan utvecklas till en bank tillsammans med en annan aktör än Posten. Ett förvärv av Postgirot skulle ge möjlighet för en bank att överta en upparbetad kundbas i syfte att antingen öka eller att försvara sin markandsandelar på den svenska bankmarknaden eller att etablera en ny position på den svenska bankmarkanden. Det finns betydande kostnads- och intäktssynergier som kan realiseras av en köpare med rätt förutsättningar. saknar själv de förutsättningarna . Regeringen bedömer att en försäljning av Postgirot skulle kunna vara ett affärsmässigt bra alternativ. Regeringen anser att oavsett vilket av ovanstående alternativ som väljs måste regeringen få möjlighet att besluta dels om de förändringar i verksamhetens inriktning som kan bli nödvändiga för att trygga en fortsatt verksamhet med god lönsamhet i Postgirot, dels om en försäljning av Postgirot. Ett sådant bemyndigande är nödvändigt för att på ett affärsmässigt sätt kunna genomföra en affär med eventuella intressenter. En försäljning av Postgirot måste förberedas på ett affärsmässigt sätt för att ett bra försäljningspris skall kunna erhållas. I förberedelserna ingår bl.a. för att klara ut de rent affärsmässiga åtaganden man har till bl.a. Nordbankens och giron samt det kontorsnät som man behöver för sin verksamhet. De avsedda förändringarna av Postgirots verksamhetsinriktning som här beskrivs innebär att Postgirot i en eller annan skepnad kommer att erbjuda bl.a. betalningsförmedlingstjänster i konkurrens med andra banker och företag. Härav följer att staten, som är en stor avsändare och mottagare av betalningar, i fortsättningen i princip behöver ha en relation till Postgirot som är konkurrensneutral. Den faktiska konkurrensfördel som Postgirot har kan därmed inte vidmakthållas. har, i avtal med staten, åtagit sig att tillhandahålla en daglig grundläggande kassaservice. Avtalet löper t.o.m. . Mot bakgrund av detta har regeringen låtit utreda statens ansvar för en rikstäckande betaltjänst och kontantförsörjning (SOU 1998:159 Kassaservice). Betänkandet är föremål för remissbehandling. 5.4.18 Utgiftsområde 24 Näringsliv A2 Småföretagsutveckling I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Småföretagsutveckling ökas med . Finansiering sker genom att anslaget G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning minskas med , anslaget D1 Teknisk forskning och utveckling minskas med samt att anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen aviserade ett antal åtgärder i syfte att underlätta företagande. En regelförenklingsgrupp, SimpLex, har bildats inom för att driva på arbetet med konsekvensanalyser och regelförenkling. Gruppen skall bestå av tre personer. En kundundersökning skall göras bland myndigheternas företagskunder för att mäta service, tillgänglighet m.m. Information om företagande till blivande och befintliga företagare skall förstärkas. kommer att utveckla nya former för kontakter med småföretag. En interaktiv websida skall utformas för kommunikation över nätet. Den totala kostnaden för ovanstående åtgärder beräknas till . Finansiering sker genom att anslaget G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning minskas med , anslaget D1 Teknisk forskning och utveckling minskas med samt att anslaget G4 Avgifter till vissa internationella organisationer minskas med . F3 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget F3 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget F7 Bidrag till miljömärkning av produkter minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: För att säkerställa verksamheten vid behöver anslaget F3 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget F7 Bidrag till miljömärkning av produkter minskas med motsvarande belopp Detta innebär ett minskat ekonomiskt utrymme för . Det är dock regeringens bedömning att verksamheten kan bedrivas inom det anvisade anslaget. Kommittén Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel (Fi 1999:01) kommer att i en rapport till regeringen bl.a. presentera en utvärdering av för vidare ställningstaganden. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: ökas med . Finansiering sker genom att anslaget F7 Bidrag till miljömärkning av produkter minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: För att säkerställa verksamheten vid ökas anslaget med . Finansiering sker genom att anslaget F7 Bidrag till miljömärkning av produkter minskas med . Detta innebär ett minskat ekonomiskt utrymme för . Det är dock regeringens bedömning att verksamheten kan bedrivas inom det anvisade anslaget. Kommittén Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel (Fi 1999:01) kommer att i en rapport till regeringen bl.a. presentera en utvärdering av för vidare ställningstaganden. G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om att lån inom en ram av får tas upp i för att tillfälligt täcka kostnader i samband med en sammanslagning av . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har träffat avtal med den norska regeringen om att slå samman och den norska motsvarigheten . Regeringen kommer att lägga fram en proposition med förslag om detta. Även det norska skall ta ställning till sammanslagningen. För att täcka svenska statens kostnader, främst avseende ekonomisk och juridisk rådgivning i ärendet, bör besluta om en låneram uppgående till . Lånet är avsett att lösas med medel som frigörs vid en försäljning av en del av svenska statens aktier i det sammanslagna bolaget. Räntor för lånet kommer att belasta anslaget G3 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. () för ordinarie exportkreditgarantier I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål en exportkreditgarantiram på 100 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en exportkreditram för på upp till 125 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att totalramen för ordinarie exportkreditgarantier inte behövde höjas utan kunde ligga kvar på samma nivå - - som . godkände regeringens förslag. EKN har i skrivelse till regeringen föreslagit att den av beslutade ramen redan under innevarande år höjs till . Bakgrunden är att en fortsatt stor efterfrågan på garantigivning för vissa större affärer gör att återstående utrymme inom beslutad ram kan visa sig otillräckligt. uppgår ramutnyttjandet efter schablonmässiga justeringar av de s.k. utfästelsebeloppen till ca . Utnyttjandet kan dock komma att öka kraftigt relativt snart om kontrakt skrivs för vissa större affärer där EKN utfärdat löfte om garanti. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en exportkreditram för på upp till 125 . 5.4.19 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 1 . Regeringens förslag: Under anslaget skall bidrag kunna lämnas till kostnader med anledning av branden i . Skälen för regeringens förslag: disponerar regeringen medel för bidrag till särskilda insatser i kommuner och landsting (prop. 1994/95:150, bil. 7 s. 64). Syftet med anslaget är att kunna utgöra ett stöd till kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. Till följd av diskoteksbranden vid i har främst drabbats av extra kostnader. Kostnaderna avser dels insatser i samband med själva branden för den akuta vården av skadade samt hjälp och stöd till överlevande och anhöriga, dels kostnader för att hjälpa och stödja alla drabbade. Regeringen föreslår att bidrag till de extra kostnader som uppstod med anledning av branden tillfälligtvis skall kunna utbetalas från anslaget. För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskas anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med . 6.1 Inledning Statsbudgetens inkomster består dels av skatter och avgifter, dels av övriga inkomster. Skatter och avgifter utgörs av inkomstskatter, socialavgifter, egendomsskatter och skatt på varor och tjänster. De övriga inkomsterna utgörs främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. I tabell 6.1 redovisas hur statsbudgetens inkomster beräknas utvecklas 2002. Tabell 6.1 Statsbudgetens inkomster Miljarder kronor och procent 1998 1999 2000 2001 2002 Skatter m.m. 639,7 649,2 651,4 672,8 701,8 varav skatt på inkomst 126,5 varav socialavgifter och allmän pensionsavgift 260,2 varav skatt på varor och tjänster 66,1 varav statens verksamhet 34,3 varav försåld egendom Andel skatter Andel övriga inkomster uppgår den underliggande årliga förändringen av statens skatteinkomster till . I den underliggande utvecklingen har effekter av betalningsförskjutningar och ändrade skatteregler exkluderats. Den faktiska utvecklingen av skatteinkomsterna uppvisar emellertid stora variationer mellan åren. Ökningen är svag i början av perioden, men starkare mot slutet. Den ojämna utvecklingen beror på att skatteinkomsterna i början av perioden påverkas av ändrade skatteregler och betalningsförskjutningar. Bland de regeländringar som påverkar utvecklingen kan nämnas sänkt statlig inkomstskatt, skattereduktion, 200- krona samt sänkt fastighetsskatt (se tabell 6.3). ökar skatteinkomsterna endast med . Den svaga utvecklingen förklaras bland annat av ökade kommunala skatteutbetalningar, som beror på en stor slutreglering av kommunalskatter. Utvecklingen förklaras även av att de egna inbetalningarna av preliminär skatt förväntas bli lägre än , vilket i sin tur förklaras av att realisationsvinsterna antas minska . Regeringens förslag till förändring i utjämningssystemet för kommuner och landsting minskar inkomsterna med . Denna minskning av inkomsterna motsvaras av minskade utgifter i samma omfattning. ökar statens skatteinkomster med 20 respektive . En mindre del förklaras av ökad fastighetsskatt genom att frysningen av den rullande fastighetstaxeringen upphör i och med utgången av . Prisutvecklingen för får då fullt genomslag. De stora förändringarna av övriga inkomster förklaras till största delen av inkomsterna från statens aktier och försäljning av statliga bolag. Utdelningarna beräknas minska med . prognostiseras en engångsutdelning från som härrör från försäljningen av aktie innehavet i & . Denna engångsutdelning förklarar även den stora minskningen påföljande år. Övriga förändringar förklaras av planerade försäljningar av statligt aktieinnehav . 6.2 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning 6.2.1 Antaganden om den makroekonomiska utvecklingen m.m. Prognosen baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i Bilaga 1, Svensk ekonomi. I beräkningarna har hänsyn tagits till de regelförändringar som regeringen lägger fram i denna proposition (se bl.a. avsnitt 8.5). I tabell 6.2 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringen i förhållande till budgetpropositionen 1999. Tabell 6.2 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen (BP) Timlön, utbetald lön och privat konsumtion: årlig procentuell förändring. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor. 1999 2000 2001 2002 Timlön Skillnad mot BP 3,0 0,1 3,2 0 3,0 0 3,0 Utbetald lön Skillnad mot BP 4,2 0,1 3,7 -1,0 3,8 -0,3 3,7 Privat konsumtion löpande priser Skillnad mot BP 3,4 -0,2 3,3 -1,0 3,3 -0,7 3,7 Prisbasbelopp Skillnad mot BP 36 400 0 36 500 -200 36 800 -500 37 300 Skiktgräns Skillnad mot BP 219 300 0 224 300 -900 230 100 -3 600 237 900 Övre skiktgräns Skillnad mot BP 360 000 0 368 200 -1 500 377 700 -6 000 390 500 Utfallet för lönesumman 1998 blev betydligt högre än vad som antogs i budgetpropositionen. Detta medför att nivån på den utbetalda lönesumman, jämfört med budgetpropositionen, är högre för samtliga prognosår även om utvecklingstakten är lägre . Den privata konsumtionen, i löpande priser, är lägre för samtliga prognosår jämfört med vad som antogs till budgetpropositionen. Det lägre inflationsantagandet medför ett lägre prisbasbelopp och lägre skiktgränser för uttag av statlig inkomstskatt. Nedjusteringen av prisbasbeloppet påverkar utbetalda pensioner och grundavdraget. Lägre pensioner minskar både den statliga och kommunala inkomstskatten medan ett lägre grundavdrag verkar i motsatt riktning. De lägre skiktgränserna ökar den statliga inkomstskatten med . I tabell 6.4 återfinns offentliga sektorns skatteintäkter för åren 1997 2002. 6.2.2 Regelförändringar Utvecklingen mellan åren av de olika skatterna beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För att kunna följa den underliggande utvecklingen av skatterna redovisas därför i tabell 6.3 effekterna av de viktigaste regeländringarna som berör prognosperioden. Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Tabell 6.3 Bruttoeffekter av regeländringar Miljarder kronor 1999 2000 2001 Statlig inkomstskatt Höjd skiktgräns statlig skatt Allm.pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB 200-kronan -4,2 -0,2 -1,3 1,3 inkomstskatt Allm.pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB Sänkt medelutdebitering 200-kronan -0,3 -1,3 1,3 -1,3 Skattereduktion -3,3 3,3 Inkomstskatt bolag av periodiseringsfonder Återföring av skatteutjämningsreserv upphör -2,1 pensionsavgift tak 7,5 till 8,06 BB Egendomsskatter Fastighetsskatt markvärdet vattenkraft 2,till 0,Fastighetsskatt hyreshus 1,till 1,Frysta taxeringsvärden bostäder upphör -1,2 -0,8 Tabell 6.4 Offentliga sektorns skatteintäkter Inkomstår 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomstskatter 395,9 416,2 425,6 437,0 453,6 474,4 Personer 334,5 353,0 354,5 367,3 383,5 399,1 skatt 292,7 306,9 317,4 327,7 338,5 351,3 Statlig skatt 29,3 32,9 28,6 30,0 32,8 34,9 Skatt på kapital 11,3 12,6 10,6 11,4 10,8 11,4 Skattereduktioner m.m. 1,2 0,6 -2,1 -1,7 1,4 1,5 Bolag 57,6 59,0 66,9 65,4 65,8 70,9 Skatt på vinster 46,5 47,9 56,2 55,8 55,3 59,3 Avkastningsskatt 12,3 12,0 10,8 9,4 10,3 11,3 Skattereduktioner m.m. -1,2 -0,9 -0,1 0,2 0,2 0,2 Övriga inkomstskatter 3,8 4,1 4,2 4,3 4,3 4,4 Socialavgifter 302,4 329,1 343,5 354,7 367,7 381,2 Arbetsgivaravgifter 240,7 257,1 268,3 278,2 288,4 299,0 Egenavgifter 6,3 5,9 6,2 6,5 6,7 7,0 Allmän pensionsavgift 46,5 56,9 59,5 61,2 63,1 65,1 Särskild löneskatt 12,8 14,8 15,2 15,7 16,3 16,9 Nedsättningar -3,8 -5,6 -5,7 -7,0 -6,8 -6,8 Skatt på egendom 37,0 36,6 35,2 35,8 41,9 43,5 Fastighetsskatt 27,1 24,9 23,3 23,7 28,8 30,2 Förmögenhetsskatt 5,5 5,7 6,0 6,0 6,8 6,9 Arvs- och gåvoskatt 1,8 2,0 1,8 1,9 1,9 2,0 Stämpelskatt 2,6 4,0 4,2 4,2 4,3 4,4 Skatt på varor och tjänster 230,9 241,0 246,7 255,4 262,7 270,2 Mervärdesskatt 153,3 160,2 166,8 173,4 179,9 186,9 Tobaksskatt 7,5 7,5 6,7 6,7 6,6 6,6 Skatt på etylalkohol 4,7 4,6 4,5 4,4 4,4 4,3 Skatt på vin m.m. 3,1 3,2 3,2 3,3 3,3 3,4 Skatt på öl 2,0 2,2 2,2 2,3 2,3 2,4 Skatt på energi 47,1 50,2 50,6 51,2 51,7 52,3 Skatt på annonser och reklam 1,2 1,2 1,0 1,1 1,1 1,1 Fordonsskatt 6,1 6,1 6,1 6,2 6,3 6,3 Tullmedel 3,5 3,4 3,1 3,2 3,4 3,6 Övrigt 2,3 2,5 2,5 3,7 3,7 3,3 Offentliga sektorns skatteintäkter 966,2 1 022,8 1 051,0 1 082,9 1 125,9 1 169,3 varav Kommunalskatt 292,7 306,9 317,4 327,7 338,5 351,3 Avgifter till pensionssystemet m.m. 106,2 112,0 109,1 112,7 116,5 120,4 Statens skatteintäkter 567,4 603,9 624,5 642,5 671,0 697,5 Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekten beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster. De redovisade beloppen avser periodiserade helårseffekter. De kassamässiga effekterna är i regel mindre införandeåret eftersom uppbördsförskjutningar, jämkningar m.m. måste beaktas. 6.2.3 Inkomstskatt personer Statlig inkomstskatt Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 29,3 32,9 28,6 30,0 32,8 34,9 Diff. BP 0,2 1,5 1,3 -0,3 1,7 Bortsett ökar den statliga inkomstskatten samtliga prognosår, vilket beror på relativt stora reallöneökningar. Nedgången 1999 är en följd av att inkomstgränsen för uttag av statlig inkomstskatt ändrats från till , samt att det fasta beloppet om utgör en skatt. I frånvaro av de regeländringar som finns redovisade för den statliga inkomstskatten i tabell 6.3, totalt , skulle intäkterna öka med istället för att minska med . Bortsett ökar skatterna samtliga år jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Ökningen beror på högre reallöner. Minskningen förklaras av att det fasta beloppet om enligt regeringens förslag även skall utgöra en skatt. Skatt på kapitalinkomster Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 11,3 12,6 10,6 11,4 10,8 11,4 Diff. BP 0,2 5,8 3,1 3,4 1,6 Skatt på kapitalinkomster utgörs av skatt på räntor och utdelningar, realisationsvinster samt skattereduktion för utgiftsräntor. Skatterna beräknas 1998 uppgå till , medan skattereduktionerna beräknas uppgå till . Av skatteintäkterna är skatt på räntor och utdelningar, skatt på realisationsvinster medan avser skatt på positiv räntefördelning. Positiv räntefördelning innebär att en viss del av företagarens inkomst av näringsverksamhet av neutralitetsskäl beskattas som kapitalinkomst istället för som löneinkomst. Skattereduktionerna består till av utgiftsräntor, medan avser realisationsförluster. Den för höga prognosen för realisa- tionsvinster har uppskattats utifrån de stora egna inbetalningar av preliminär skatt som gjordes och . Realisationsvinsterna beräknas nu till , dvs. något högre än utfallet . Utvecklingen av realisationsvinsterna 1997 redovisas i diagram 6.1. Realisationsvinsterna är beroende dels av innehavstiden, dels av prisutvecklingen på fastigheter och värdepapper. Prognosen för realisationsvinster görs alltid med försiktighet på grund av svårigheten att prognostisera tillfälliga inkomster. Av detta skäl görs en nivåsänkning och därefter antas en viss ökning. Skatt på räntor och utdelningar, positiv räntefördelning och skattreduktioner beräknas vara i princip oförändrade för åren 1999 och framåt. Jämfört med beräkningen till budgetproposi- tionen är det framför allt de högre realisations- vinsterna samt minskade utgiftsräntor som förklarar den positiva differensen. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 292,7 306,9 317,4 327,7 338,5 351,3 Diff. BP 0,3 4,1 3,1 2,7 0,8 Den kommunala inkomstskatten beräknas öka med . Främst förklaras detta av en kraftig ökning av lönesumman för . Övriga prognosår antas lönesumman växa långsammare, vilket begränsar ökningen till . Skatteintäkterna påverkas av sänkt genomsnittlig kommunalskatt, från till , och av att det fasta beloppet om utgör en inkomstskatt. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är intäkterna högre , vilket huvudsakligen förklaras av högre utbetalda löner 1998. Övriga skatter och skattereduktioner Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 1,2 0,6 -2,1 -1,7 1,4 1,5 Diff. BP 0,1 0,2 0,2 -3,0 0,1