prop · GM0362 · 1999-01-01 00:00:00 — I stället regleras den frågan i förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem, där det föreskrivs att ett sådant beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol och att prövningstillstånd gäller vid överklagande till kammarrätten. Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen gäller att regler om domstolarnas rättsskipningsuppgifter, om huvuddragen av deras organisation och om rättegången skall föreskrivas i lag. Detta innebär att bestämmelser om överklagande till domstol bör stå i lag. Regeringen anser därför att den överklaganderegel som finns i förordningen om ventilationssystem bör föras över till lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 4.7 Höjd säkerhetsnivå för befintliga hissar EG:s hissdirektiv antogs . Detta direktiv reglerar den fria handeln med hissar och hisskomponenter samt installationen av hissar. Direktivet rör således bara säkerhetsnivån när det gäller nya hissar. I anslutning till direktivet rekommenderade emellertid EU- kommissionen i en skrivelse (95/216/EG) medlems- staterna att vidta åtgärder för att tillförsäkra ett tillfredsställande under- håll av befintliga hissar och en höjning av säkerhetsnivån också för dessa hissar. Till rekommendationen finns fogad en bilaga med tio konkreta åtgärder för höjning av säkerheten samt en uppmaning att genomföra ytterligare åtgärder i det fall det innebär en förbättring av säkerheten. Kommissionens rekommendation har antagits med beaktande av bl.a. att åtgärder för höjning av säkerheten kan fördelas . I den till rekommendationen fogade bilagan anges följande åtgärder. Installation av dörrar i hisskorgen, och av våningsvisare inuti hisskorgen. Kontroll, och eventuellt utbyte, av korgens upphängningslinor. Modifiering av anordningar för avsaktning för att uppnå dels en progressiv avsaktning, dels en god s.k. stannplansnoggrannhet. Åtgärder för att göra manöverenheterna både i korgen och på stannplanet användbara och förståeliga för obeledsagade handikappade personer. Installation av detektorer på automatiskt stängande dörrar för att förhindra klämning av människor och djur. Installation av ett fångsystem med progressiv avsaktning på hissar med högre hastighet än . Modifiering av alarmsystemen för att tillförsäkra en permanent kontakt med en snabbt assisterande serviceenhet. Utbyte av asbest om sådan finns i bromsmekanismerna. Installation av anordning som förhindrar okontrollerad korgrörelse uppåt. Installation av nödbelysning i hisskorgen som träder i funktion vid avbrott i huvudströmförsörjningen. Genom beslut uppdrog regeringen åt att utreda i vad mån svenska hissar uppfyller kommissionens rekommendation och i vad mån ytterligare åtgärder erfordras. I de fall fann att någon eller några av de av kommissionen föreslagna åtgärderna inte var tillfredsställande lösta, skulle verket enligt regeringens uppdrag beräkna de ekonomiska konsekvenserna av att genomföra dessa åtgärder i det befintliga beståndet samt studera möjligheterna och kostnaderna för att uppnå samma säkerhetshöjning med alternativa åtgärder. har till regeringen överlämnat en rapport, som därefter har kompletterats och . I rapporten finns en redovisning av andra länders åtgärder. Där framgår att inget land ännu har vidtagit några åtgärder som en direkt följd av kommissionens rekommendation. Däremot hade vissa länder, exempelvis , och redan innan rekommendationen kom förberett eller infört skärpta krav för befintliga hissar som saknar korgdörr. Till rapporten har fogats bilagor med konsekvensanalyser av olika typer av åtgärder. uppskattar de totala investeringskostnaderna för att genomföra rekommendationen till mellan ca och ca beroende på om åtgärderna genomförs i paket om flera åtgärder under en övergångstid eller var och en för sig. En sammanfattning av rapporten återfinns i bilaga 9. Av rapporten framgår att vissa av de rekommenderade kraven redan uppfylls i det befintliga beståndet. Kontroll och eventuellt byte av korgens upphäng- ningslinor ( p. 2 ) sker i samband med den återkommande besiktningen. Dagens krav på befintliga hissar motsvarar den rekommen- derade åtgärden i ( p. Ett förbud mot asbest ( p. 8 ) finns i . Manöverenheterna i korgen och på stannplanet är enligt svenska regler förståeliga och användbara utom för personer med nedsatt synförmåga ( del av p. Med utgångspunkt från rapporten har i den inom upprättade promemorian lämnats förslag till vissa ändringar i lagstift- ningen om hissar. 4.7.1 Bemyndigande för regeringen m.m. Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bemyndigas att föreskriva om skärpta krav för befintliga hissar i byggnader. Promemorians förslag: I promemorian föreslås att hissar i befintliga byggnader skall uppfylla de krav som följer av rekommendationen samt att en detaljerad uppräkning görs i förordning av de åtgärder som måste vara genomförda inom den angivna tidsfristen. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna ställer sig bakom grundtanken i promemorian att det finns anledning att förbättra säkerheten när det gäller befintliga hissar. Däremot har endast ett fåtal tillstyrkt det föreslagna tillvägagångssättet med detaljerade tekniska krav i författningsform som samtliga skall vara uppfyllda inom . föreslår att de detaljerade kraven i BVF skall utgå. I stället bör bemyndigas att utarbeta regler för hur säkerheten i befintliga hissar kan höjas. anser att regeringen bör uppdra åt att utreda hur säkerheten hos befintliga hissar kan höjas och att föreslå en tidsplan för genomförandet. anser att frågan om säkerhetshöjande åtgärder i befintliga hissar bör utredas ytterligare av i samverkan med bl.a. företrädare för ägare och förvaltare av flerbostadshus. menar att det förslagna tillvägagångssättet med detaljerade krav är olyckligt och föreslår i stället att bemyndigas att utarbeta regler för hur säkerheten hos befintliga hissar kan ökas och att även föreslå lämpliga tidpunkter för införandet. anser att är önskvärt att åtgärderna fördelas med olika ikraftträdandetider så att hissbranschens kapacitet räcker till. framhåller att ett successivt ikraftträdande grundat på hissinstallationens ålder skulle kunna förhindra att det för ikraftträdandet blir en anhopning av upphandlingsåtgärder. Även föreslår att en tidsgräns gemensam för alla åtgärder bör ersättas med en etappindelad tidsplan. Förbundet anser också att samhällskostnaderna för att genomföra åtgärderna blir avsevärt lägre än vad man utgått från i promemorian. anser att åtgärderrna för att öka säkerheten i första hand bör genomföras frivilligt av fastighetsägare. Förbundet bedömer också att kostnadsuppskattning är alltför optimistisk. Skälen för regeringens förslag Behovet av ytterligare åtgärder En EU-rekommendation är inte rättsligt bindande för medlemsstaterna. har således ingen formell skyldighet att genomföra de åtgärder som anges i rekommendationen. Med hänsyn till rekommendationens syfte att förbättra skyddet för människors hälsa och säkerhet finns det dock anledning att tillmäta den stor betydelse. visar att det redovisas ett betydande antal olyckor som är orsakade av brister i befintliga hissar. Dessutom kan man på goda grunder anta att det verkliga antalet olyckor orsakade av hissar är större än vad som framgår av tillgängliga uppgifter eftersom skador från hissar ofta inte redovisas särskilt. Det framgår dock av tillgängliga uppgifter att avsaknaden av dörr på hisskorgen förorsakat flera allvarliga olyckor, i vissa fall med dödlig utgång. Om en hiss saknar innerdörr ökar risken bl.a. för barn att fastna med skor eller fingrar i schaktdörrspringor eller i ojämnheter i schaktväggen. Även dålig stannplansnoggrannhet orsakar en hel del olyckor, särskilt bland äldre människor. Antalet hissar som saknar alarmsystem med tvåvägskommunikation uppgår till cirka 60 000. I upp- skattningsvis 20 fall inträffar det att människor fastnar i sådana hissar. De psykiska påfrestningarna kan i vissa fall bli svåra och det kan även finnas risk för fysiska skador. Avsaknad av nödbelysning förstärker givetvis de psykiska påfrestningarna vid ett stopp. Hos många människor finns en rädsla att använda hiss särskilt under vissa tider . För möjligheterna för många handikappade att utnyttja hiss är det självfallet av betydelse att manöverenheterna inte bara är användbara genom att de kan nås utan även att de är förståeliga. Mot den nu redovisade bakgrunden anser regeringen att det finns skäl att förbättra säkerheten i befintliga hissar. En övervägande majoritet av remissinstanserna delar denna uppfattning även om många har invändningar mot den närmare utformningen av förslaget i promemorian. Det bör därför nu skapas en möjlighet att ställa sådana ökade krav på befintliga hissar som behandlas i kommissionens rekommendation. Med hänsyn bl.a. till vad som framkommit vid remissbehandlingen bör regleringen dock utformas på ett annat sätt än vad som föreslogs i promemorian. Den närmare utformningen av en ny regel Hissar ingår i byggnadsverk och de tekniska egenskapskraven på byggnadsverk i 2 § BVL är därför tillämpliga på hissar. Enligt 21 § BVL får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela de närmare föreskrifter som behövs för att byggnadsverk skall uppfylla dessa krav. Reglerna i 2 § BVL avser emellertid som tidigare nämnts endast nya eller ändrade byggnader och hissar. Något stöd i dessa regler för att föreskriva om nya krav på befintliga anordningar i byggnadsverk finns inte. Det är därför nödvändigt att införa en ny regel som ger möjlighet ställa sådana krav på befintliga hissar. Regeringen anser att regleringen bör utformas som dels en allmänt hållen bestämmelse i anslutning till 2 § BVL som innebär att också befintliga hissar skall uppfylla vissa angivna krav, dels ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter i ämnet. I denna del överensstämmer regeringens förslag med promemorians. Promemorian innehåller dessutom förslag om att en genomförandetid nu skall bestämmas inom vilken samtliga de i rekommendationen angiv- na åtgärderna skall vara utförda. Vidare redovisas förslag till en detaljerad uppräkning av de åtgärder som måste vara genomförda inom den angivna tidsfristen. Flera remissinstanser anser att de detaljerade kraven bör utgå. Dessutom anser vissa remissinstanser att genomföran- detiden i promemorian bör ersättas med ett successivt genomförande. Regeringen delar remissinstansernas uppfattning att det är olämpligt att i lag lägga fast en tidpunkt inom vilken samtliga åtgärder måste vara genomförda. En konsekvens av en sådan ordning kan förväntas bli att det sker en anhopning av upphandlingsåtgärder i anslutning till den angivna tidpunkten, något som i sig kan verka kostnadshöjande. Genomförandet bör i stället ske successivt med utgångspunkt i en närmare prioritering av åtgärderna. Regeringen anser emellertid att det underlag som föreligger inte är tillräckligt för att det nu skall vara möjligt att närmare ange hur och efter vilka kriterier som en sådan prioritering bör ske. Det är också nödvändigt att fastighetsägare, fastighetsförvaltare, hisstillverkare och inte minst företrädare för hyresgästerna ges tillfälle att påverka hur och i vilken takt kraven på befintliga hissar skall höjas. Mot bakgrund av att kostnadsredovisning har ifrågasatts från olika håll är det också nödvändigt att analysen av kostnaderna för olika handlingsalternativ vidareutvecklas. Regeringen anser därför att frågan om på vilket sätt och inom vilka tider som olika säkerhetshöjande åtgärder skall utföras i befintliga hissar behöver utredas ytterligare innan närmare föreskrifter om genomförandet utformas. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med företrädare för bl.a. fastighetsägare och hyresgäster samt hissbranschen ta fram det ytterligare underlag som behövs. I detta utredningsarbete bör en närmare prioritering göras av de olika åtgärdernas betydelse från säkerhetssynpunkt. Vidare bör analyserna av kostnaderna utvecklas. Därvid bör bl.a. studeras vilka möjligheter som finns att minska kostnaderna t.ex. genom samordnat genomförande av olika delåtgärder eller genom att vissa åtgärder utförs i anslutning till det löpande underhållet av hissar eller på annat sätt. Möjligheten att sprida insatserna över tiden genom att olika tidskrav sätts för byggnader eller hissar av olika ålder bör också prövas. Det bör vidare övervägas ytter- ligare i vilken utsträckning frivilliga åtaganden från fastighetsägarna i kombination med informationsinsatser kan ersätta tvingande reglering när det gäller vissa av åtgärderna. Sedan det nu berörda utredningsarbetet genomförts avser regeringen att ta ställning till vilka bestämmelser om höjda säkerhetskrav i befintliga hissar som behöver meddelas. Vid bedömningen av vilka ytterligare krav som skall beslutas kommer regeringen att ta särskild hänsyn till om företrädare för de boende och fastighetsägarna är överens om åtgärdernas inriktning och omfattning. Om så skulle bedömas lämpligt kan en skärpning av kraven beslutas successivt. 5 Funktionskontroll av ventilationssystem Regeringens förslag: En- och tvåbostadshus undantas från den åter- kommande obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem. Utredningens förslag: Utredningens förslag i fråga om att en- och tvåbostadshus undantas från den återkommande obligatoriska funktionskontrollen överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår dessutom - beträffande flerbostadshus som upplåts med hyresrätt - ett system som innebär att underlåtenhet från hyresvärdens sida att kontrollera ventilationssystemet och att rätta till brister får omedelbar betydelse för hyressättningen i byggnaden. Utredaren anvisar att detta kan åstadkommas genom att man vid hyresförhandlingar ålägger hyresvärden att visa att byggnadens ventilationssystem är kontrollerat och överensstämmer med gällande föreskrifter. Lagtekniskt föreslår utredningen att en sådan ordning åstadkoms genom ett nytt stycke till 12 kap. 55 § jordabalken (hyreslagen), av innebörd att vid prövningen av aktuell lägenhets bruksvärde skall lägenheten anses sakna tillfredsställande ventilation om funktionskontroll inte utförts eller har föranlett anmärkningar av betydelse för ventilationssystemets funktion och hyresvärden inte visar att bristerna avhjälpts. Remissinstanserna: Det finns ett starkt stöd bland remissinstanserna för att den obligatoriska funktionskontrollen av ventilationssystem behålls. Av de cirka tjugo remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga tillstyrker samtliga förslaget. Utredningens förslag om att undanta mekaniskt från- och tilluftsventilerade en- och tvåbostadshus från den återkommande kontrollen har mött ett blandat mottagande bland remissinstanserna. , Funktionskontrollanterna i och är uttalat negativa till förslaget. Ett antal remissinstanser påpekar vikten av det genomförs en aktiv informationskampanj om en- och tvåbostadshusen skulle undantas. Bland annat och har framfört denna synpunkt. , och flera kommuner är positiva till att en- och tvåbostadshusen undantas. Huvuddelen av remissinstanserna är negativa till utredningens förslag beträffande flerbostadshus upplåtna med hyresrätt som innebär att en underlåtenhet från hyresvärdens sida att genomföra kontrollen skall få genomslag på hyressättningen. avstyrker förslaget med motiveringen att det inte är lämpligt att i jordabalken särskilt ange en av många faktorer som kan ligga till grund för bestämmandet av bruksvärdet. Detta gäller särskilt som den föreslagna bestämmelsen inte tar sikte på avsaknaden av en faktisk egenskap som bör föreligga utan på brister i det administrativa förfarandet. i finner det principiellt felaktigt att på hyresmarknadens parter och i sista hand hyresnämnden i praktiken överföra uppgifter som enligt förordning åligger kommunerna. Även i avstyrker förslaget med motiveringen att det i ett hyresrättsligt perspektiv är främmande att lägga andra förhållanden till grund för hyressättningen än sådana som är ostridiga eller faktiskt kan påvisas. avstyrker med motiveringen att det strider mot principerna bakom bruksvärdesystemet att i lagen särskilt värdera vissa egenskaper. är tveksamt till om förslaget är tillräckligt effektiv. Förbundet föreslår istället andra lagändringar i sitt yttrande. och byggnadsnämndssekreterare avstyrker förslaget med motiveringen att den föreslagna ordningen innebär en sanktionering av att regelbrott får ske bara man betalar för detta. Skälen för regeringens förslag: Ett funktionsdugligt ventilationssystem är av största vikt för att uppnå en god luftkvalitet inomhus. Dessutom har ventilationen stor betydelse för att eliminera radon och olägenheter som fukt. Det var mot den bakgrunden samt att allergier särskilt hos barn ökat kraftigt som beslutade om en obligatorisk funktionskontroll av i princip samtliga ventilationssystem (prop. 1990/91:145, bet. 1990/91:BoU19, rskr. 1990/91:353). Gällande regler finns i förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem samt i föreskrifter och innebär i korthet följande. För att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat i byggnaden skall byggnadens ägare se till att funktionskontrollen sker enligt bestämmelserna i förordningen. I princip samtliga byggnader omfattas av kontrollen. har dock med stöd av ett bemyndigande i förordningen undantagit vissa byggnader bl.a. en och tvåbostadshus med självdragsventilation samt sådana hus med enbart mekanisk frånluftsventilation. En funktionskontroll skall utföras av sakkunnig med viss behörighet. Enligt förordningen skall protokoll föras vid varje besiktning. Ett exemplar av protokollet skall lämnas till byggnadens ägare och ett exemplar skall sändas till kommunen. Intyg om genomförd besiktning skall anslås av byggnadens ägare på väl synlig plats i byggnaden. Om besiktningen föranlett anmärkningar skall byggnadens ägare möjligt avhjälpa påtalade brister. Enligt utredningen är de vanligaste felen i ventilationssystemen felaktiga luftflöden i ventilationssystemen, avsaknad av driftinstruktioner, föroreningar i fläktar, fel på fläktarna, föroreningar i kanalerna, fel på styr- och reglerutrustning, smutsiga filter samt fel på filtren, fel på och smuts i till- och frånluftsdon. Sammantaget beror felen och bristerna i ventilationssystemen i stor utsträckning på bristande skötsel och underhåll men kan också förklaras av felaktiga konstruktioner samt en samverkan mellan nämnda faktorer. Utredningen konstaterar att redovisningen av utfallet av ventilationskontrollen visar att obligatoriet behövs samt att det inte går att förlita sig på att byggnadernas ägare lever upp till det generella kravet på underhåll och vidmakthållande av de väsentliga egenskaperna hos ventilationssystemen. Regeringen delar utredningens och remissinstansernas uppfattning att det finns ett uttalat behov av en fortsatt obligatorisk funktionskontroll. Utredningen har emellertid föreslagit att också mekaniskt från- och tilluftsventilerade en- och tvåbostadshus skall undantas från den återkommande funktionskontrollen av ventilationssystem. Enligt bestämmelserna skall funktionskontroll göras när ventilationssystemet tas i bruk och därefter återkommande med nioårsintervall. Regeringen delar utredningens uppfattning att en ägare av ett småhus bör ha ett så stort eget intresse av att tillse att ventilationen fungerar tillfredsställande att det framstår som onödigt med obligatorisk återkommande kontroll. Däremot bör kravet på kontroll innan ett nytt ventilationssystem tas i bruk finnas kvar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att samtliga en- och tvåbostadshus undantas från den återkommande obligatoriska kontrollen. Regeringen avser att, sedan behandlat frågan, genomföra erforderliga förändringar i förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem. Utredningen har också beträffande flerbostadshus som upplåts med hyresrätt föreslagit ett system som innebär att underlåtenhet från hyresvärdens sida att kontrollera ventilationssystemet enligt gällande föreskrifter och att rätta till eventuella brister får omedelbar betydelse för hyressättningen i byggnaden. Enligt utredningen kan detta ske genom att hyresvärden vid hyresförhandlingarna åläggs att visa såväl att föreskriven kontroll utförts som att påvisade brister åtgärdats. I annat fall skall lägenheterna i den aktuella byggnaden vid prövningen av bruksvärdet anses sakna tillfredställande ventilation. Förslaget har mött stark kritik från remissinstanserna. Det har bl.a. framhållits att det inte är lämpligt att i hyreslagen peka ut en av de många faktorer som kan ligga till grund för bestämmandet av bruksvärde. Det sagda gäller i synnerhet när det inte är fråga om avsaknad av en faktisk egenskap utan brister i det administrativa förfarandet. Det är också mindre lämpligt att tillsynen över att fastighetsägarna uppfyller föreskrivna krav i fråga om kontroll av ventilationssystem skall så att säga övervältras på hyresgästerna. Mot bakgrund av de nu redovisade invändningarna är regeringen inte beredd att ta initiativ till ett genomförande av utredningens förslag i denna del. 6 Övriga frågor 6.1 Vissa tillkännagivanden från Byggnaders inomhusmiljö I betänkandet Byggnaders inomhusmiljö m.m. (bet. 1994/95:BoU18) uttalade utskottet i fråga om ett miljö- och hälsoriktigt byggande och boende att det kunde finnas anledning att överväga i vilken utsträckning det är erforderligt och möjligt att definiera vilka krav m.m. som bör ställas på en byggnad för att den skall kunna betecknas som ekologisk. Vidare framhölls att de ekologiska och miljöanpassade byggnadsprojekt som dittills hade kommit till stånd i huvudsak hade genomförts som enskilda projekt utan inbördes samband. Tillsammans antogs ändå projekten kunna utgöra en bas för en bred kunskap om egenskaperna m.m. hos olika tekniska lösningar och konstruktioner ur ekologisk och miljömässig synpunkt. I den mån erfarenheterna från dessa projekt inte redan tagits till vara borde, enligt utskottets mening, detta göras t.ex. genom att projekten inventerades och klassificerades med avseende på tekniska lösningar m.m. Enligt utskottets mening borde det övervägas om det finns anledning att med statligt stöd genomföra ytterligare byggprojekt med inriktningen att utnyttja befintlig kunskap om ett miljö- och hälsoriktigt byggande. I betänkandet behandlas också återanvändning och återvinning i byggandet. I dessa frågor framhöll utskottet bl.a. att i en byggnad ingående material m.m. bör kunna tas till vara när den rivs och att målet bör vara att det i möjligaste mån skall kunna återanvändas och återvinnas och att resterande delar i stället kan deponeras på ett sätt som inte skadar miljön. Utskottet pekade också på att det finns en betydande återvinningspotential i byggnader och att återvinningen bör öka från de byggnader som rivs. Enligt utskottet borde en inventering göras av projekt som avser återvinning av byggmaterial. Inventeringen borde omfatta alla typer av insatser från information och utbildning till direkta återvinningsprojekt. Utöver den nämnda inventeringen borde det enligt utskottets mening övervägas att genomföra ett begränsat antal försöksprojekt av närmast demonstrationskaraktär, exempelvis försök med skonsamma rivningsmetoder, bearbetning av rivningsmaterial för att möjliggöra återanvändning samt frågor om lagerhållning m.m. av material som kan återanvändas. Även ansvarsfrågan m.m. avseende återanvänt material kunde behöva belysas enligt utskottet. Avslutningsvis framhöll utskottet att behovet av informations- och utbildningsinsatser borde beaktas. I det aktuella betänkandet behandlas också frågor om elöverkänslighet. Utskottet konstaterade att dessa frågor, liksom biologiska och medicinska effekter av elektromagnetiska fält, har uppmärksammats alltmer.