prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — För tillfället gäller det reformförslagen inom ramen för Agenda 2000. Enligt regeringens bedömning kommer behovet av relevanta beslutsunderlag vara stort även . kommer att överta ordförandeskapet inom EU . Om skall spela en aktiv och drivande roll i arbetet med att förändra den gemensamma jord- bruks- och livsmedelspolitiken krävs en ökad ambitionsnivå vad avser analyser och utvärde- ringar av politikens effekter. Det måste därmed finnas tillgång till såväl kompetens som analys- och utredningsresurser inom jordbruks- och livsmedelsområdet. Enligt regeringen är det angeläget att priori- tera arbetet med att besvara frågor om hur för- ändringar i jordbrukspolitiken och internatio- nella avtal och åtaganden påverkar konsumenter, miljö och produktion, såväl nationellt som re- gionalt. har även visat ett på- tagligt intresse av att ta del av såväl nationella konsekvensanalyser som mer grundläggande studier av nationella förhållanden inom jord- bruks- och landsbygdsområdet. Regeringen anser att det finns flera skäl för att utveckla kompetens rörande ekonomiska analy- ser inom det jordbrukspolitiska området. Ett av- görande skäl är att jordbruksområdet tar i an- språk såväl finansiella som reala resurser av en sådan omfattning att det ur ett samhällsekono- miskt perspektiv är nödvändigt att bedöma hur effektivt resurserna används. Ur detta perspektiv är det av stor vikt att det totala stödet, dvs. såväl marknadsregleringar som direktstöd, kan redo- visas på ett transparent sätt och följas över tiden. Erfarenheter från institut i andra länder Vid en jämförelse mellan olika länder med av- seende på hur de valt att organisera sina resurser inom jordbrukspolitikens område kan konstate- ras att flera länder inom EU har valt en tämligen likartad organisationsform: ett fristående forsk- nings-/utredningsinstitut, i huvudsak finansierat av staten. Institutens uppgift är att dels utföra empiriskt inriktad forskning och utrednings- verksamhet, dels svara för produktionen av grundläggande statistik. Resultaten av arbetet riktar sig dock inte enbart till forskarsamhället utan även till beslutsfattare inom främst den offentliga sfären. Organisationsmöjligheter Regeringen anser att en samhällsekonomiskt orienterad analys- och utredningsverksamhet inom jordbrukspolitikens område lämpligast bedrivs inom ett fristående institut. Jämförelser med länder i och inom EU visar att det vanligaste sättet att organisera analys- och utred- ningsverksamhet är som ett fristående institut. Fördelarna med ett fristående institut är bland annat den självständighet gentemot politiken och förvaltningen som möjliggör ett mer förutsätt- ningslöst angreppssätt till de aktuella frågeställ- ningarna, de stora möjligheterna att åstadkomma trovärdighet för arbetet hos avnämare, uppdrags- givare och samarbetspartners med olika intressen samt möjligheterna att upprätthålla en kontinui- tet och medföljande kompetensuppbyggnad. En potentiell nackdel kan vara att institutet får en oklar roll i den meningen att verksamheten bedrivs i ett verksamhetsfält som ligger mellan den akademiska forskningen och det traditionella utredningsväsendet. Å andra sidan är detta för- hållande av avgörande betydelse för institutets existensberättigande. Det fortsatta arbetet Regeringen har för avsikt att initiera ett arbete med att precisera hur den nya myndighe- ten skall organiseras och var den skall lokaliseras. I detta ingår även att vidta de praktiska förbere- delser som krävs för att den nya organisationen skall kunna verka från . Ledningen av institutets verksamhet samt ansvarsfördel- ningen mellan institutet, och är exempel på andra frågor som skall belysas. 22.6 Anslag B1 Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 220 000 1999 Förslag 229 907 2000 Beräknat 232 064 1 2001 Beräknat 235 495 1 1 Motsvarar 227 907 tkr prisnivå. del av mål inom utgiftsområde 23 är att verka för en konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Ett generellt mål för är att medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella sanktioner undviks. Av det senare följer bland annat att har till uppgift att vara fondkoordinator för EG-stöden. Anslaget 1997 var . Skillnaden mellan utgifter och anslag för beror på att Jord- bruksverket till följd av EU-medlemskapet ålagts ansvar för en mängd nya verksamheter utan att medel har tillskjutits i motsvarande utsträckning. tillkom ytterligare arbetsuppgifter i form av hantering av vallstöd, kalvbidrag, BSE- utbetalningar samt utbetalning av revalverings- kompensation. Dessutom har kostnaderna ökat för utveckling av ADB-baserade stödsystem. Förvaltningsanslaget har därmed överskridits och för att täcka delar av dessa kostnader ut- nyttjade under hela sitt anslagssparande på . anvisades även 15 mil- joner kronor på tilläggsbudget. För har verket fått disponera outnyttjade medel från anslaget B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket. Från och med får Jordbruks- verket ansvar för arbetsuppgifter rörande statis- tik i samband med att avvecklas. Se avsnitt 8 Livs- medel. Regeringens överväganden Resultatbedömning verksamhet exklusive dist- riktsveterinärverksamheten har i huvudsak kommit att inrikta sig mot tillämpningen av EG:s regleringar och stödsystem. Utformningen och fördelningen av stöd skall bidra till ett livs- kraftigt jordbruk i mindre gynnade områden, till en konkurrenskraftig miljöanpassad produktion samt till utveckling av landsbygden. Ett mål för verksamheten är därvid att korrekt och effektivt hantera, kontrollera och betala ut stöd enligt regelverket. Detta skall ske på ett sådant sätt att sanktioner från EU undviks. Verket skall arbeta för enhetlighet och likabehandling genom att sprida information och kunskap om regelverket. omfattande informa- tionsverksamhet har utvärderats och visar att av jordbrukarna tagit del av informationsmaterialet. Flertalet anser att mate- rialet var tillräckligt för att man skulle kunna an- söka om stöd på egen hand. Under verksamhetsåret har ca 72 000 lantbru- kare ansökt om något EU-stöd. Det totala an- talet företag är närmare 90 000 varav 15 000 brukar en areal om högst fem hektar. Vad gäller utnyttjandet av kvoter kan konsta- teras att mjölkkvoten var utnyttjad till medan basarealen för arealersätt- ningar utnyttjades till , vilket är i stort sett oförändrade nivåer i förhållande . Däremot ökade utnyttjandegraden vad gäller djurbidragen. Den höga utnyttjandegraden vad gäller kvoter kan tolkas så att jordbrukets konkurrenskraft är god. För miljöersättningarna varierade anslutnings- graden högst väsentligt mellan olika åtgärder i förhållande till uppskattad maximal areal enligt miljöprogrammet. De arealmässigt största åtgär- derna har, med undantag för ersättningar till betesmarker, en anslutningsgrad på över 72 pro- cent. I vissa fall har anslutningsgraden påverkats av att åtgärder introducerats sent. En närmare redovisning av miljöprogrammets resultat lämnas under anslaget B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket. Tillämpningen av regelsystemen har inte för- anlett några sanktioner från EU under verksam- hetsåret. Den stora andelen felaktiga stödan- sökningar, som inkommit framför allt inom miljöområdet och som enligt medför att länsstyrelserna måste utöka fält- kontrollerna, inger emellertid viss oro. Det är därför enligt regeringens uppfattning angeläget att verket även fortsättningsvis bedriver en om- fattande informationsverksamhet gentemot såväl jordbrukare som mot länsstyrelser. Åtgärder bör också vidtas för att effektivisera kontrollverk- samheten som åtgärder vidtas för att begränsa kontrollbehoven. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet1 Intäkter (som får dis- poneras) Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1997 22 050 18 928 3 122 Prognos 1998 26 600 26 975 -375 Budget 1999 32 500 32 500 0 1 Den offentligrättsliga verksamheten gäller områdena växtinspektion, kvalitetsinspek- tion av frukt och grönsaker, foderkontroll, införsel av djur, försäljning av material, kött- klassificering, m.m. Tabell 4.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet1 Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1997 8 102 7 915 187 Prognos 1998 8 400 8 100 300 Budget 1999 8 000 8 000 0 1 Uppdragsverksamheten utgörs av vattenhushållning. Distriktsveterinärverksamheten redovisas under anslaget E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen (avsnitt 7.5). Avgiftsinkomsterna härrör från växtinspektion, kvalitetsinspektion av frukt och grönsaker, vattenhushållning, foderkontroll, införsel av djur, försäljning av material, köttklassificering m.m. Verket föreslås få bedriva den av- giftsfinansierade verksamheten i oförändrad omfattning. beräknas intäk- terna och kostnaderna till . Eftersom utbetalningar av EG-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten uppstår ett kredit- behov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till för . Slutsatser Mot bakgrund av de stora förändringar som EU- medlemskapet föranlett och de krav som ställts på anser regeringen att verket har klarat sina uppgifter väl. I avvaktan på pågående utredning om jord- bruksadministrationen bör och länsstyrelserna liksom få dispo- nera viss del av ej ianspråktagna medel under an- slaget B12 Kompletterande åtgärder inom jord- bruket för myndigheternas arbete med miljöersättningsprogrammet. För övertagandet av statistikuppgifterna från an- visas . Mot bakgrund av ovanstående pågående utredning anvisas dessa medel endast . Under anslaget F3 Kostnader för livsmedels- beredskap har tidigare anvisats medel för vissa av förvaltningskostnader för livsmedelsberedskapen. Dessa medel bör från och med i sin helhet anvisas under anslaget B1 . redovisas av nationellt stöd till biodling under anslaget B1 . överförs detta stöd till anslaget E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det förändrade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korrigerats. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas tills vidare till respektive 235 495 000 kro- nor. Tabell 4.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 220 188 Pris- och löneomräkning +4 394 Justering av +1 125 Överföring till E3 -300 Överföring från F3 +2 500 Ökat resursbehov för statistik +2 000 Förslag 1999 229 907 B2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 12 600 1999 Förslag 22 000 2000 Beräknat 22 000 2001 Beräknat 22 000 Från anslaget betalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Enligt tidigare regerings- beslut lämnas även statsbidrag för åtgärder mot översvämningar i . Bidrag lämnas också enligt förordningen (1987:606) om statligt re- gionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Jordfondens verksamhet regleras i förordningen (1989:281) om jordfonden. Regeringens överväganden Resultatinformation Bidrag till jordbrukets rationalisering Från anslaget görs utbetalningar endast för tidi- gare beslutade stödåtgärder. lämnas stöd framför allt till vissa omarronderingsprojekt i . Projektens slutförande är beroende av bland annat om fastighetsbildningsförättningarna överklagas till domstol. Från tidigare års bidrags- ramar finns reserverade medel som ingår som upparbetade kostnader i framför allt de äldre projekten. har i rapport, daterad , redovisat att avvecklingen av omarronderingsprojekten för berörda län kan beräknas ta för och samt för . Behovet av medel för utbetalning av tidigare beslutade stöd bedöms bli begränsat. Regeringen beräknar kostnaderna till för . Täckande av förluster på grund av statlig kredit- garanti Från anslaget finansieras utgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårds- och rennäringens rationa- lisering, regionalt stöd till trädgårdsföretag i norra m.m. Möjligheterna att lämna kreditgarantier till jordbruket upphörde från och med /96 medan möjligheterna att lämna garantier till trädgårds- och rennäringsföretag kvarstår. Det är dock mycket låg efter- frågan på dessa lånegarantier. Garantilånestocken minskar nästan lika mycket som det amorteras, dvs. i ökande takt eftersom amorte- ringarnas relativa andel ökar . Regeringen beräknar kostnaderna till . Jordfonden På jordfonden bokförs kostnader för länsstyrel- sernas förvärv, överlåtelse och förvaltning av jordfondsfastigheter samt köpeskilling för sålda fastigheter. Överskott och underskott i verk- samheten regleras mot statsbudgetens inkomst- sida. Så länge det finns en inlösenskyldighet vid vissa fall av vägrat förvärvstillstånd måste jord- fonden finnas kvar. Bokföringsrutinerna för fonden ändrades för att ge en klarare överblick av fondens innehav av fastigheter och pengar. Bokfört värde beräk- nas uppgå till . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. B3 Djurregister Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 21 900 1999 Förslag 14 000 2000 Beräknat 14 247 1 2001 Beräknat 14 512 1 1 Motsvarar 14 000 tkr prisnivå. Anslaget uppfördes på statsbudgeten för att täcka investeringskostnader för en databas för registrering av nötkreatur. har på regeringens uppdrag träffat avtal med Svensk Mjölk om arbetsfördelningen m.m. mellan verket och Svensk Mjölk. har inrättat ett kontor i för den del av hanteringen som görs av verket. Kontoret har haft ca 17 anställda. Databasen är i drift . Ursprungligen be- räknades kostnaderna för djurregistret till som för uppräk- nats till . Efter det att bud- getpropositionen för lagts nedrevidera- des de beräknade driftskostnaderna till ca . Registret finansieras med avgifter som inlevereras på inkomsttitel. Regeringens överväganden Resultatinformation Från och med belastar kostna- derna för driften av databasen anslaget. Kostna- derna för beräknas uppgå till . Finansiering av gjorda investe- ringar och drift sker genom att intäkterna från avgiften inlevereras till inkomsttitel på stats- budgeten. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade i fasta priser. B4 Statens utsädeskontroll Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 700 1999 Förslag 1 002 2000 Beräknat 1 020 1 2001 Beräknat 1 035 1 1 Motsvarar 1 002 tkr prisnivå. Statens utsädeskontroll är centralt organ för cer- tifiering av utsädesvaror. Denna verksamhet finansieras med avgifter. Statens utsädeskontroll utför också viss kvali- tetskontroll utanför certifieringssystemet. Denna verksamhet är anslagsfinansierad liksom myn- dighetens internationella verksamhet. Statens utsädeskontrolls del av effektmålen inom utgiftsområde 23 är att bidra till att ett full- gott utsäde används i landet med syfte bland annat att minska användningen av bekämp- ningsmedel för att på så sätt främja en effektiv och hållbar växtodling i landet. Regeringens överväganden Resultatinformation Statens utsädeskontrolls årsredovisning uppvisar ett negativt resultat för . I resultatet ingår dock engångskostnader för kravspecifikation för ett nytt ADB-system. Det ekonomiska resultatet för den ordinarie verksamheten visar en resul- tatförbättring jämfört med /96. Den totala certifierade kvantiteten utsäde i landet ökade jämfört med . Ökad användning av certifierat utsäde innebär att sundare utsäde används, vilket får antas leda till minskad användning av bekämp- ningsmedel på . Den anslagsfinansierade verksamheten om- fattade under av den totala omsättningen, samma andel som . Denna består huvudsakli- gen av internationell verksamhet och av kvali- tetskontroll av prydnadsväxter, som ligger utanför certifieringssystemet. Den avgiftsfinansierade verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning. Det förbätt- rade resultatet beror enligt Statens utsädeskon- troll bland annat på ökade marknadsandelar. svarade myndigheten för av certifieringen mot . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.9 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter (som får disponeras) Utfall 1997 20 224 Prognos 1998 19 945 Budget 1999 19 945 Tabell 4.10 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Utfall 1997 3 184 Prognos 1998 2 905 Budget 1999 2 905 Slutsatser Statens utsädeskontroll har rationaliserat och effektiviserat sin verksamhet vad avser bland annat tillfällig arbetskraft, lokaler och administration. Enligt regeringens bedöm- ning finns inte någon anledning att ändra inrikt- ning på verksamheten. Regeringen bedömer an- slagsbehovet till för . Det beräknas vara oförändrat i fasta priser . Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 500 1999 Förslag 1 371 2000 Beräknat 1 395 1 2001 Beräknat 1 417 1 1 Motsvarar 1 371 tkr prisnivå. handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) och är behörig myndighet i frågor som rör Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). fullgör vidare de uppgifter som får ut- föras av ett nationellt organ enligt rådets förord- ning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växt- förädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen (1993:1375) om in- tagning av växtsorter i sortlistan. del av effektmålen inom utgiftsområde 23 är att bidra till att växtodlingen i landet har tillgång till sådana växtsorter som möjliggör en anpassning till de allmänna odlingsförutsättningarna i landet och till behovet av en uthållig växtodling. Nämnden skall därför pröva ärenden i fråga om godkännande av växtsorter för intagning i sortlistan med ut- gångspunkt i dessa kriterier. skall erbjuda en kostnadseffektiv service i ären- den om växtförädlarrätt och sortlista. Regeringens överväganden Resultatinformation Växtsortnämndens verksamhet för visar ett negativt resultat, . Nämnden har ett ackumulerat anslagssparande på . godkände nämnden 50 sorter för intagning i sortlistan. Växtsortnämn- den har vid godkännande tagit hänsyn till sådana förbättringar som innebär ökad anpassning till odlingsförutsättningarna i landet. Intäkterna från årsavgifter för växtförädlar- rätten och från ansökningsavgifterna för sort- listan har varit högre än beräknat. Det försäm- rade resultatet beror på ADB-kostnader för ett nytt ansökningssystem. Budget för avgiftsbelagd verksamhet I och med att sortlisteprövningen avgiftsbelagts drivs nämndens hela verksamhet med full kost- nadstäckning. Av nämndens uppdragsgivare är andra än staten. Slutsatser Enligt regeringens bedömning finns inte någon anledning att ändra inriktning på Växtsortnämn- dens verksamhet. Regeringen bedömer anslags- behovet till för . Det beräknas vara oförändrat i fasta priser . B6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Tabell 4.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 43 000 1999 Förslag 26 740 2000 Beräknat 27 214 1 2001 Beräknat 27 677 1 1 Motsvarar 26 740 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för att inom skilda handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks- och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket och träd- gårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel, be- varande av biologisk mångfald och ökad andel ekologisk produktion. Likaså disponeras anslaget för uppföljning och utvärdering av den gemen- samma jordbrukspolitikens miljöeffekter. Anslagsbehållningen som 2001 skall utnyttjas för försöks- och utvecklings- verksamhet avseende miljöförbättrande åtgärder är för perioden intecknad för flerårig verksamhet och kommer löpande att utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation För har anvisats . Från anslaget används för försöks- och utvecklingsverksamhet inom vardera bekämpningsmedelsprogrammet och programmet för minskat växtnäringsläckage. används för försöks- och ut- vecklingsverksamhet samt marknadsstödjande åtgärder för ekologisk produktion. Dessutom används för funktionstest av lantbrukssprutor och utvärdering och uppfölj- ning av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter. och Kemikalieinspektionen har enligt regeringens uppdrag presenterat för- slag till handlingsprogram för användning av be- kämpningsmedel i jordbruks- och trädgårds- näring 2001 (Statens jordbruksverks rapport 1996:2). Målet för pro- grammet är att hälso- och miljöriskerna skall fortsätta att minska. Enligt verkens bedömning har miljö- och hälsoriskerna reducerats respektive (beräknat som miljö- samt hälsoindex gånger försåld volym bekämpningsmedel). Förutsättningarna är goda för att uppnå målet ekologiskt odlad åkerareal . Anslutningen till miljöprogrammet pekar mot att av åkerarealen nu odlas ekologiskt. har fått i upp- drag att föreslå ett nytt mål för den ekologiska produktionen . Växtnäringsförluster genom kväveläckage och ammoniakavgång är ett av jordbrukets största miljöproblem. Miljömålen har inte nåtts trots pågående arbete inom befintliga åtgärdsprogram. Regeringen har gett i uppdrag att utarbeta ett förstärkt åtgärdsprogram för att minska kväveläckaget från jordbruket. Slutsatser Regeringen anser att medel inom anslaget skall användas för att genomföra handlingsprogram- men vad avser försöks- och utvecklingsverksam- het m.m. innebär det att försöks- och utvecklingsverksamheten bör omfatta åtgär- der motsvarande inom bekämpningsmedelsprogrammet och 8,5 miljo- ner kronor inom programmet för minskat växtnäringsläckage. Försöks- och utvecklings- verksamhet samt marknadsstödjande åtgärder inom området ekologisk produktion skall kunna omfatta åtgärder motsvarande 14 miljoner kro- nor, varav högst avser mark- nadsstödjande åtgärder. Kostnader avseende marknadsstödjande åtgärder bör få belasta ansla- get, men är det rimligt att marknads- aktörerna tar det fulla ansvaret för sådana åtgär- der. Utöver dessa ändamål bör medel kunna rymmas för utvärdering och uppföljning av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter, för funktionstester av lantbrukssprutor samt för internationellt standardiseringsarbete. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven är beräknade med ut- gångspunkt anslagsnivå. B7 Bekämpande av växtsjukdomar Tabell 4.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 400 1999 Förslag 2 629 2000 Beräknat 2 629 2001 Beräknat 2 629 Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnaderna för beredskaps- åtgärder mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag, liksom kostnaderna för undersökningar av växtprover som av Jordbruks- verkets växtinspektion överlämnas för laborato- riemässig diagnostisering. Vidare har efter med- lemskapet i EU tillkommit kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna och marknadskontroll. Regeringens överväganden Resultatinformation Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Växt- material som når är generellt av hög sundhetsstatus och få avvisningar har behövt göras i importkontrollen. Mot bakgrund av ett konstaterat gott hälsoläge i svenska företag har omfattningen av produktionskontrollen dragits ned. Arbete med att göra marknadskontrollen mer effektiv och mer riskstyrd har påbörjats. Resurser har i större utsträckning lagts på kart- läggning och bekämpning av vissa potatis- sjukdomar. Kunskaperna om smittoläget är här fortfarande i vissa delar otillräckliga. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehovet beräknas vara oförändrat. B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 120 000 1999 Förslag 107 500 2000 Beräknat 110 000 2001 Beräknat 110 000 Under anslaget anvisas medel för de av tillämpade horisontella strukturstöden inom jordbruket som ingår i EG:s strukturstöd för mål 5a.