prop · GM031D1 · 1999-01-01 00:00:00 — Prisbasbeloppet påverkar främst statens och AP- fondens utgifter för basbelopps-anknutna transfereringar samt inkomsterna från fysiska personers inkomstskatt. I fasta priser beräknas den privata konsumtionen öka , främst som en följd av en förbättring av situationen på arbetsmarknaden. I förhållande till bedömningen i den ekonomiska vårpropositionen beräknas tillväxten i den privata konsumtionen nu bli något lägre. I löpande priser förändras dock den privata konsumtionen i mindre grad eftersom konsumentpriserna antas bli lägre än i den ekonomiska vårpropositionen. Den privata konsumtionen utgör större delen av skattebasen för mervärdesskatten. Kombinationen av en ökad sysselsättning och en löneökningstakt på i genomsnitt innebär att lönesumman beräknas öka med mellan 2001. Detta ökar statens inkomster från socialavgifter och fysiska personers inkomstskatt. antas den snabba sysselsättningsuppgången leda till att den öppna arbetslösheten minskar till . De konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna beräknas då omfatta av arbetskraften. Jämfört med vad som antogs i den ekonomiska vårpropositionen beräknas den öppna arbetslösheten och den del av arbetskraften som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder nu bli sammantaget lägre . I förhållande till vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen beräknas de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna också minska något 2000. Dessa förändringar påverkar främst statens utgifter för arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. De korta och de långa marknadsräntorna väntas i stort sett bli oförändrade , men är mellan än vad som antogs i den ekonomiska vårpropositionen. Räntenivån påverkar bl.a. statsskuldsräntorna och utgifterna för räntebidrag och studiemedel. 4.3 Prioriteringar ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) presenterades förslag till åtgärder inom sex områden: Kunskap och kompetens, Delaktighet i informationssamhället, Hållbara - ett föregångsland, Företagande, Europeiskt samarbete och Ett för alla. Därutöver föreslogs bland annat också att skolan, vård-en och omsorgen skulle tillföras ytterligare medel. I denna proposition föreslås ytterligare åtgärd- er inom områdena ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Dessa förslag redovisas i avsnitt 1.4 i denna volym. I tabell 4.4 finns en sammanfattning av effekterna på de offentliga finanserna av samtliga åtgärder som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen och andra propositioner samt denna proposition. Samtliga åtgärder ingår i regeringens förslag till statsbudget samt i beräkningen av utgifterna för . Åtgärderna på skatteområdet ingår i beräkningarna av inkomsterna. Tabell 4.4 Utgiftsökningar och skattesänkningar1 Miljarder kronor 1999 2000 2001 Framtidsområden Kunskap och kompetens 1,0 1,1 1,5 Delaktighet i informationssamhället 0,4 0,6 0,8 Hållbara - ett föregångsland 0,2 0,4 2,5 Företagande 2 1,8 2,1 1,8 Europeiskt samarbete 1,0 1,0 1,2 Ett för alla 0,1 0,3 0,8 Summa framtids- områden 4,5 5,5 8,6 Övrigt Nytt skalsteg i inkomstskatten - 2,0 - 2,2 - 2,2 Skattereduktion 3,0 0,3 0,1 Fastighetsskatt, till 2,3 2,6 2,0 Fastighetsskatt, hyreshus, till - 0,6 1,1 Frysning av taxeringsvärden 0,8 1,1 1,8 Bostadspolitisk proposition och byggstimulanser3 0,7 0,9 0,1 Tandvårdsförsäkring 0,5 0,5 0,5 Äldreproposition 0,5 0,3 0,3 Pensioner 3,0 3,1 3,2 Kommunsektorn 4,0 4,0 6,0 Barnbidrag, flerbarns- tillägg och studiebidrag - 2,5 4,9 BTP 0,7 0,7 0,7 Rättsväsendet 0,4 0,3 0,3 Bistånd 0,1 - 0,2 Övriga åtgärder 0,6 0,4 1,1 Summa övrigt 14,6 15,1 20,1 TOTALT 19,1 20,6 28,7 1. Ökade inkomster i beräkningen är angivna med negativt tecken. Inkomsterna är kassamässigt beräknade. Se vidare kap. 8. 2 Varav skattelättnad är 1,7 mdkr 1999, 2,0 mdkr 2000 och 1,7 mdkr 2001. 3 Varav skattelättnad () är 0,3 mdkr 1999 och 0,6 mdkr 2000. I kapitel 8 redovisas de nya förslagen på skatteområdet i detalj. Förslagen innebär att en skattereduktion införs för låg- och medelinkomsttagare med pensionsgrundande inkomst. Vidare föreslås att den statliga skatten om på förvärvsinkomster för fysiska personer tillfälligt skall överföras till kommunsektorn (redovisas inte i ovanstående tabell eftersom förslaget inte påverkar den offentliga sektorns inkomster). Därutöver föreslås en sänkning av fastighetsskatten på bostadshyreshus från av taxeringsvärdet till 1999. I denna proposition föreslår regeringen att pensionerna skall beräknas utifrån prisbasbeloppet utan reduktion. Detta innebär att återgången till att beräkna pensionerna utan reduktion tidigareläggs . Utgifterna beräknas med anledning av detta förslag öka med ca . Regeringen föreslår vidare att den del av bostadskostnaden i intervallet och för vilken bostadstillägg till pensionärerna () kan utgå, höjs från till fr.o.m. . Utgifterna beräknas öka med ca med anledning av höjningen av bostadstillägget. Regeringen föreslår också i denna proposition att biståndsramen engångsvis höjs med . Detta innebär att anslagna medel för bistånd motsvarar totalt av bruttonationalinkomsten. På miljöområdet föreslår regeringen bl.a. att anvisas 2001 för skydd av naturområden, och främst skogsmark, i syfte att bevara den biologiska mångfalden. Det föreslås också att totalt anvisas för sanering och återställning av förorenade områden för perioden 2001. Åtgärderna på miljöområdet redovisas under framtidsområdet Hållbara ett föregångsland (tabell 4.4). Regeringen aviserar också ett antal åtgärder för i denna proposition. Utöver de aviserade medelstillskott på i den ekonomiska vårpropositionen aviseras i denna proposition ett tillskott till kommunerna motsvarande 2 miljarder . I beräkningen för ingår också höjningar av barnbidraget och studiebidraget för gymnasie-studerande med och barn och ytterligare och barn . Flerbarnstillägget avses räknas upp i motsvarande mån. I tabell 4.5 redovisas effekterna av förslagen i denna proposition jämfört med förslagen i den ekonomiska vårpropositionen och andra propositioner som presenterats . Sammantaget beräknas nu de takbegränsade utgifterna bli ca högre 1999 jämfört med beräkningen i vårpropositionen, exklusive de beräknade effekterna av det reformerade ålderspensionssystemet. Reformerna ryms inom ramen för de budgetpolitiska målen. Tabell 4.5 Fördelning på propositioner miljarder kronor 1999 2000 2001 Nya åtgärder i budgetpropositionen 5,3 4,8 10,7 varav utgiftsökningar skattesänkningar 2,3 3,0 3,2 1,6 8,1 2,6 Vårpropositionen och andra propositioner under året 13,8 15,8 18,0 varav utgiftsökningar skattesänkningar 10,6 3,2 12,3 3,5 16,1 1,9 TOTALT 19,1 20,6 28,7 4.4 Ålderspensionsreformen fattade beslut om ett reformrat ålderspensionssystem (prop. 1997/98:151 och prop. 1997/98:152, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315). Reformeringen av ålderspensionssystemet innebär bl.a. att offentliga ålderspensionsförmåner kommer att beräknas enligt nya regler såväl som då ålderspensionen betalas ut. Övergångsbestämmelserna är utformade på ett sådant sätt att de ålderspensioner som betalas ut med mycket begränsade undantag utgörs av pensioner beräknade enligt gällande folkpensions- och ATP-regler. Reformen påverkar därför inte den offentliga sektorns utgifter för ålderspension fram till och med . Genom att delpensions- och arbetsskadefon- derna upplösts och utgifterna inom dessa försäk- ringar redovisas på statsbudgeten utgörs socialförsäkringen vid sidan av statsbud- geten enbart av inkomstrelaterade ålders- pensioner. Av detta skäl ändras benämningen till åldespensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Motsvarande gäller för socialförsäkringssektorn i nationalräkenskapernas redovisning. Denna sektor delas upp i delsektorerna AP-fonden, respektive . Ålderspensionsreformen medför betydande betalningsflöden mellan statsbudgeten, AP-fonden och premiepensionssystemet. Detta innebär att utgiftsområdesramarna och det statliga utgiftstaket liksom statens lånebehov och statsskulden påverkas av reformen. ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) beaktades inte effekterna av ålders- pensionsreformen. En preliminär bedömning av dessa lämnades dock i ett särskilt avsnitt (4.8). I föreliggande budgetproposition har däremot beslut om nytt ålderspensionssystem fullt ut beaktats. Beslutet innebär bl.a. följande: - Det statliga utgiftstaket och utgiftsramarna för ett antal utgiftsområden justeras upp med hänsyn till att statliga ålderspensionsavgifter skall erläggas för sådana pensionsgrundande ersättningar som finansieras över statsbudge- ten, liksom för vissa s.k. pensionsgrundande belopp. Sammantaget beräknas de statliga ål- derspensionsavgifterna uppgå till ca 19 mil- jarder kronor . Det statliga utgiftstaket justeras därför upp. Vidare sker en teknisk uppjustering av utgiftsramarna för utgiftsområdena 6, 9 17 samt 23. Huvuddelen av avgifterna förs till Allmänna pensionsfonden. En mindre del, motsvarande premiepensionsrätten för berörda inkomster, förs till inlåning hos . - Finansieringsansvaret för folkpension i form av ålderspension till pensionärer som samti- digt har rätt till tilläggspension (ATP) i form av ålderspension förs över från statsbudgeten till AP-fonden. Detta föranleder en teknisk nedjustering av utgiftsramen för utgiftsområ- de 11. - Finansieringsansvaret för tilläggspension i form av förtids- och efterlevandepension överförs från AP-fonden till statsbudgeten. Detta föranleder en teknisk justering av utgiftsområdena 10, 11 och 12. - Den andel av influtna ålderspensionsavgifter som förs till tillfällig förvaltning hos Riks- gäldskontoret höjs. Denna andel är beräknad så att de medel som förs till den tillfälliga förvaltningen skall motsvara intjänad pensionsrätt för premiepension. Höjningen bidrar till att reducera statens lånebehov. - skall medel motsvarande fastställd pensionsrätt för premiepension överföras till för placering i värdepappersfonder. Dessa medel förs över från den tillfälliga förvaltningen hos vilket innebär att statens lånebehov ökar i motsvarande grad. sker överföring av medel avseende inkomståren 1995 97. Premiepensionsrätten har uppskattats till . sker överföringar av belopp motsvarande premiepensionsrätt avseende och avseende , då även premiepensionsdelen av den totala ålderspensionsrätten höjs. - Enligt beslut skall det ske en överföring av medel från AP-fonden till sta- ten . Syftet med denna överföring är att reducera den ökning av statens lånebehov som reformen annars leder till. Överföringen skall uppgå till och ett lika stort belopp . Därefter skall det ske en engångsvis överföring av ett belopp som ännu inte fastställts, men som beräkningstekniskt har antagits uppgå till . Den omedelbara effekten på statens lånebehov blir dock mindre. - Inkomsttaket för uttag av allmän pensionsav- gift höjs. Dessa avgifter förs i sin helhet till Allmänna pensionsfonden. För att kompen- sera hushållen höjs skiktgränsen för statlig inkomstskatt, vilket reducerar statens skatteinkomster. I bilaga 3 till denna proposition lämnas en mer utförlig redogörelse för ålderspensionsreformens finansiella effekter för statsbudgeten, ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och den konsoliderade offentliga sektorn. Där redovisas även utgiftsramar och lånebehov exklusive effekter av pensionsreformen i jämförelse med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Det reformerade ålderspensionssystemet kommer redovisningsmässigt i sin helhet att fö- ras till den offentliga sektorn, även vad gäller premiepensionsdelen. De transaktioner som an- givits ovan är därför betalningar inom den of- fentliga sektorn. Den konsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande påverkas således inte. Däremot medför infasningen av det refor- merade ålderspensionssystemet att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden reduceras. Pensionsreformen är inte genomförd i sin hel- het genom beslut. Bland annat åter- står att lösa frågan om formerna för avgiftsuttag och utformningen av garantipensionen för dem som är födda . Det innebär att det kan komma att ske ytterligare tekniska justeringar av utgiftstaket och utgiftsramarna för berörda ut- giftsområden . Statsbud- getens inkomster kommer även att påverkas av ett förändrat avgiftsuttag till ålderspensionssys- temet. I beräkningarna har dock antagits att de nu beslutade avgiftsnivåerna ligger fast . Tabell 4.6 Finansiella effekter av ålderspensionsreformen Miljarder kronor 1999 2000 2001 Statligt utgiftstak 19 19 19 Statens lånebehov -1,9 -22,1 -143,6 Statens finansiella sparande +1,8 +22,1 +214,6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -1,6 -21,9 -214,2 4.5 Den offentliga sektorns finanser De budgetpolitiska målen för det offentliga sparandet avser den konsoliderade offentliga sektorn. Målen är formulerade för den offentliga sektorns finansiella sparande som detta definieras i nationalräkenskaperna. Detta mått visar den förändring i den offentliga sektorns finansiella förmögenhet (tillgångar minus skulder) som beror på transaktioner. Vissa finansiella transaktioner som påverkar statens lånebehov, t.ex. försäljning av statliga aktier, inkluderas inte. Inte heller värdeförändringar på offentliga tillgångar eller skulder räknas in i det finansiella sparandet. I bilaga 2 Svensk ekonomi, lämnas en utförlig redogörelse för utvecklingen av de offentliga finanserna. Tabell 4.7 Den offentliga sektorns finansiella sparande Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 Staten 14,6 15,1 68,3 282,0 Statens lånebehov -12,0 -16,0 -63,1 -203,1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 23,3 -0,2 -28,0 -219,8 Kommunerna 0,2 6,5 6,1 6,7 Summa 38,1 21,3 46,4 68,9 Procent av BNP 2,1 1,1 2,3 3,3 Saldomål, mdkr 9,4 39,6 41,4 Procent av BNP 0,5 2,0 2,0 Källa: beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till vilket motsvarar av BNP. Denna siffra påverkas dock av att AP-fondens inhemska fastighetsinnehav bolagiseras , vilket ger ett rent bokföringsmässigt bidrag till det finansiella sparandet. Frånräknat denna effekt beräknas sparandet uppgå till eller av BNP. Målet om balans i de offentliga finanserna uppnås således med bred marginal. har därmed de offentliga finanserna förstärkts av BNP, varav . Jämfört med den bedömning som gjordes i den ekonomiska vårpropositionen har prognosen för den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats upp med ca , i huvudsak till följd av att årets skatteinkomster nu ser ut att bli högre än vad som tidigare beräknats. Prognosen innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande ligger kvar på ungefär samma nivå som , justerat för bokföringsmässiga effekter. De samlade offentliga utgifterna exklusive räntor väntas stiga i reala termer, efter att ha minskat med sammantaget . hålls inkomstutvecklingen tillbaka av bl.a. vissa skattesänkningar. En minskande nettoskuld och lägre räntenivå medför att den offentliga sektorns räntenetto förbättras. Det finansiella överskottet beräknas till eller av BNP, vilket är över målet om ett sparande på av BNP. stärks det offentliga sparandet enligt kalkylen och når ett överskott motsvarande av BNP år av BNP . ligger således det offentliga sparandet strax över det i denna proposition föreslagna budgetpolitiska målet, medan det av tidigare fastställda budgetpolitiska målet för överträffas med större marginal. Det finansiella sparandets fördelning mellan staten och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten påverkas av tillfälliga faktorer som har samband med ålderspensionsreformen (se avsnitt 4.4 och bilaga 3). Kommunsektorns bidrag till den offentliga sektorns finansiella sparande etableras på en nivå som är förenlig med de krav som från och med detta år ställs på ekonomisk balans i kommuner och landsting. 4.6 Statsbudgetens utveckling 1997- 2001 Statsbudgetens inkomster beräknas öka successivt 2001. Utgifterna beräknas minska . Statens lånebehov minskar därför . Från att ha behövt låna kan staten amortera . I relation till BNP minskar både inkomsterna och utgifterna . Ålderspensionsreformen bidrar till lånebehovets kraftiga minskning. Även utan hänsyn till ålderspensionsreformens effekter på lånebehovet beräknas lånebehovet minska successivt , från 1997 till en amortering på 1998 och sedan till en amortering på 2001. Detta framgår av siffrorna inom parentes i tabell 4.8. Den statliga utgiftskvoten minskar väsentligt även när ålderspensionsreformens effekter exkluderas. I full funktion bidrar det reformerade ålders- pensionssystemet inte till en minskning av lånebehovet. Den största effekten av ålderspensionsreformen på lånebehovet är temporär och beror på de stora överföringar som görs av tillgångar från AP-fonden till 2001. Formerna för avgiftsuttag till ålderspensionssystemet är ännu inte fastställda. När detta görs kommer den avgiftsandel som förs till statsbudgeten att minska och den andel som förs till ålderspensionssystemet att öka. En intressant fråga är hur stort lånebehovet blir när pensionsreformen är fullt genomförd. I bilaga 3 beräknas ett s.k. underliggande lånebehov, dvs. det lånebehov som skulle ha uppkommit om reformen inklusive överföringen slutförs . Detta lånebehov beräknas till -. (En detaljerad genomgång av pensionsreformens effekter återfinns i bilaga 3.) Tabell 4.8 Statens lånebehov 1997 2001 Exkl. ålderspensionsreformen anges inom parentes Inkomster (Inkomster) 648,9 696,4 (696,9) 714,2 (714,9) 728,2 (728,9) Utgifter1 (Utgifter) 655,1 680,4 (682,8) 651,0 (673,9) 525,1 (669,4) Lånebehov (Lånebehov) 6,2 -12,0 -16,0 (-14,1) -63,1 (-41,0) -203,1 (-59,5) Procent av BNP Inkomster (Inkomster) 37,3 36,9 (37,0) 36,1 (36,1) 35,2 (35,2) Utgifter (Utgifter) 37,7 36,1 (36,2) 32,9 (34,0) 25,4 (32,4) Lånebehov (Lånebehov) 0,4 -0,7 -0,8 (-0,7) -3,2 (-2,1) -9,8 (-2,9) 1 Utgifterna inkluderar anslagen inom samtliga utgiftsområden, minskning av anslagsbehållningar, nettoutlåningen, kassamässig korrigering samt finansiell överföring från AP-fonden till . 4.6.1 Statsbudgetens inkomster Statsbudgetens totala inkomster beräknas öka med 2001. Det är framför allt ändrade antaganden om lönesummans och den privata konsumtionens utveckling som ligger till grund för ökningen. I relation till BNP beräknas emellertid statsbudgetens totala inkomster minska. Tabell 4.9 Statsbudgetens inkomster Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Skatter 575,3 617,7 630,6 650,8 676,9 Övriga inkomster 73,6 79,6 65,8 63,4 51,3 Totala inkomster 648,9 697,3 696,4 714,2 728,2 Procent av BNP Skatter 33,1 34,1 33,5 33,0 32,8 Totala inkomster 37,3 38,5 36,9 36,1 35,2 För beräknas de totala inkomsterna uppgå till . Ökningen i förhållande till 1997 avser främst skatter och förklaras till största delen av ökade bolagsvinster och ökade realisationsvinster för fysiska personer avseende vilket medför ökade fyllnadsinbetalningar . Även Övriga inkomster ökar bl.a. till följd av att delpensionsfondens behållning överförs till statsbudgetens inkomstsida. Skatteinkomsterna 2001 följer i stort sett utvecklingen av lönesumman och privat konsumtion. Den lägre ökningstakten mellan och beror dels på regeringens förslag om skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare, dels på att det fasta beloppet om i statlig inkomstskatt för fysiska personer för övergår till att utgöra en skatt. påverkas även skatteinkomsterna av den beslutade sänkningen av fastighetsskatten från till och av att den tillfälliga värnskatten upphör. Diagram 4.1 Statsbudgetens inkomster justerat för redovisningstekniska förändringar Miljarder kronor I diagram 4.1 framgår att ökningen av inkomsterna till en del beror på redovisningstekniska förändringar. De viktigaste förändringarna är att utgifterna för sjuk- och föräldraförsäkringen nettoredovisades /95 och att systemet för kommunernas ingående mervärdesskatt nettoredovisades . Förändringarna är endast redovisningsmässiga vilket innebär att statens lånebehov inte påverkats. 4.6.2 Statsbudgetens utgifter uppgick statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor och () nettoutlåning m.m. till . beräknas dessa utgifter uppgå till . Utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor och RGK:s nettoutlåning m.m. beräknas således öka med ca (se tabell 4.10). I relation till BNP minskar dock dessa utgifter med . Statsskuldsräntorna beräknas minska med . utlåning sker huvudsakligen till myndigheter som antingen skall finansiera delar av sin verksamhet genom lån i RGK eller behöver tillfälliga krediter. Myndigheterna har även möjlighet till inlåning i RGK. Affärsverken och vissa statliga bolag har också rätt att låna och placera medel i RGK. Slutligen placerar vissa statliga fonder medel på konto i RGK. nettoutlåning inkl. den kassamässiga korrigeringen och den finansiella överföringen från AP-fonden är negativ 2001. Orsaken till detta är huvudsakligen den av beslutade ålderspensionsreformen. Som en del av reformen kommer stora överföringar att göras av medel från AP-fonden till staten (RGK) åren 1999 2001, vilket förklarar att posten RGK:s nettoutlåning m.m. är kraftigt negativ under slutet av beräkningsperioden. Kompletterad med den kassamässiga korrigeringsposten, RGK:s nettoutlåning och den finansiella överföringen från AP-fonden är skillnaden mellan statsbudgetens utgifter och inkomster lika med statens lånebehov. I relation till BNP beräknas statsbudgetens totala utgifter minska 2001 med . För uppgick utgifterna till , medan de beräknas till . Tabell 4.10 Statsbudgetens utgifter Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 569,2 586,5 613,8 614,1 619,1 Statsskuldsräntor2 98,4 107,8 84,6 77,0 72,2 nettoutlåning m.m.3 -12,4 -9,0 -18,0 -40,1 -166,2 Summa utgifter 655,1 685,3 680,4 651,0 525,1 Procent av BNP 37,7 37,8 36,1 32,9 25,4 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar 2Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP-fonden till RGK. Den kassamässiga korrigeringen utgörs av skillnaden mellan å ena sidan statsbudgetens inkomster och utgifter och å andra sidan nettot av in- och utbetalningarna över statsverkets checkräkning. Utgifter exklusive statsskuldsräntor I relation till BNP beräknas statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldsräntor (utgiftsområde 1 25 samt 27) minska från till , se diagram 4.2. Utgiftskvoten minskar trots att ålderspensionsreformen medför att utgifterna på elva utgiftsområden ökar med totalt ca perioden 2001. Denna ökning av utgifterna motsvarar av BNP. För en detaljerad redovisning av ålderspensionsreformens effekter se bilaga 3. Diagram 4.2 Utgiftskvot, utgifter exkl. statsskuldsräntor Procent av BNP har redovisningsprinciperna för statsbudgetens utgifter förändrats. Utgifter som tidigare redovisades utanför statsbudgeten har lyfts in på budgeten och bruttoredovisningen har ökat i omfattning. Som exempel kan nämnas att /96 bruttoredovisas föräldraförsäkring, sjukpenning och rehabilitering samt sjukvårdsförmåner. redovisas arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen på statsbudgeten, vilket innebär att statsbudgetens utgifter ökar med ca . De takbegränsade utgifterna påverkas dock inte. I diagram 4.2 redovisas statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldsräntor rensade för större redovisningstekniska förändringar inklusive ålders-pensionsreformens finansiella effekter (s.k. justerad utgiftskvot). Genom att nuvarande redovisningsprinciper tillämpas över hela tidsperioden uppnås en högre grad av jämförbarhet mellan åren. Den justerade utgiftskvoten nådde sin högsta nivå . Denna höga nivån förklaras delvis av stora utgifter för bankstödet, vilket uppgick till , eller av BNP. minskar utgiftskvoten kraftigt. beror den allt lägre utgiftskvoten till stor del på budgetsaneringen. Tendensen med en minskande utgiftskvot beräknas fortsätta 2001. Den justerade utgiftskvoten beräknas minska från till . I tabell 4.11 redovisas utgifterna per utgiftsområde samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för åren 1997 2001. Utgifterna för tre utgiftsområden beräknas minska kraftigt 2001. Den största utgiftsminskningen uppvisar utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom.