prop · GM03115 · 1999-01-01 00:00:00 — Utmärkelsen kan ses som ett verktyg för att stimulera en fortsatt utveckling och för att kontinuerligt utvärdera kom- munernas verksamhet inom det ungdomspolitiska området samt för att möjliggöra ett erfarenhetsutbyte mellan kommuner i det ungdomspoli- tiska arbetet. delas utmärkelsen ut i samverkan mellan . 3.2.2 Internationella initiativ av betydelse för den svenska ung- domspolitiken FN:s insatser för ungdomar antog Konventionen om barnets rättig- heter. Konventionen trädde för del i kraft , efter ratifikation. Konventionen definierar barn som alla , vil- ket innebär att den också har stor betydelse för den svenska ung- domspolitiken. Artikel 12, som är en av de grundläggande artiklarna i , erkänner barnets rätt till inflytande i alla frågor som berör det. Rätten till inflytande blir därmed ett viktigt inslag också i den svenska ungdomspolitiken. en ombudsman för barn och ungdomar är den myndighet som, utifrån , skall bevaka frågor som angår såväl barns som ungdomars rättigheter. Ombudsmannen skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt . FN genomför även andra insatser för ungdomar. genomfördes FN:s internationella ungdomsår. Temat för ungdomsåret var delaktighet, utveckling och fred. beslutade att anta en internationell strategi i ungdomsfrågor, World Programme of Action for Youth to the Year 2000 and Beyond. Världsprogrammet identifierar tio prioriterade områden vilka syftar till att förbättra situationen och välbefinnandet för ungdomar. Dessa områden är utbildning, arbete, hunger, fattigdom, hälsa, miljö, missbruk av droger, ungdomsbrottslighet, fritidsfrågor och jämställdhetsfrågor samt effektivt och fullt ut deltagande av ungdomar i samhällsliv och i beslutsfattande. På inbjudan av den portugisiska regeringen hölls i den första världskonferensen för ministrar ansvariga för ungdoms- frågor. Konferensen genomfördes i samarbete med FN och teman för konferensen var bl.a. den tvärsektoriella nationella ungdomspolitiken, utbildning, arbete, hälsa och drogmissbruk. började att arbeta med ungdomsfrågor. består ungdomssektor av en styrkommitté (CDEJ) för mellanstatligt samarbete och av en s.k. operativ verksamhet med en särskild ungdomsfond, ett ungdomscentrum i respektive i samt ungdomsorganisationernas eget organ (). Ungdomssektorns arbete har fokuserat på frågor rörande ungdomars inflytande och delaktighet i samhället. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i ett delat beslutsfattande (s.k. co-management) mellan regeringsrepresentanter och representanter från ungdomsorganisationerna i den operativa verksamheten. påbörjades en översyn av ungdomssektor. Denna resulterade bl.a. i att fler ungdomar numera är delaktiga i beslutandeprocessen. Den svenska ungdomspolitiken är föremål för en be- dömning initierad av . och har tidi- gare varit föremål för motsvarande granskning. Syftet med utvärderingen är att stimulera en vidare utveckling av den nationella ungdomspolitiken genom att bidra med ett internationellt och externt perspektiv. Ungdoms- styrelsen har haft i uppdrag att ta fram ett nationellt underlag inför denna bedömning vilket presenterades i rapporten en underlagsrappport inför en bedömning inom (1998). I den nationella rapporten ingår en studie om ungdomsorganisationernas syn på den svenska ungdomspolitiken som för Ung- domsorganisationer (LSU) har genomfört. Inom har också en konvention om volontärtjänst för ung- domar utarbetats, vilken planeras att öppnas för undertecknande . Östersjöfrågor Östersjösamarbetet har i allt högre grad kommit att bli en viktig del av den svenska ungdomspolitiken. På den initiativ ge- nomfördes den 5 en ungdomsministerkonferens i med företrädare för de elva . Syftet med konferensen var att lägga en gemensam grund för ett ökat samarbete i ungdomsfrågor mellan länderna. Som ett resultat av detta har den tillsam- mans med och finansierat ett sekretariat i med uppgift att bl.a. följa upp och stödja en del av de initiativ som togs under samt utgöra ett stöd inför nästa vil- ken planeras att bli genomförd i . Vidare deltar , tillsammans med bl.a. företrädare från den s.k. Baltic Youth Office, i en studie som syftar till att undersöka hur nationella resurser kan användas i Östersjösamarbetet för ungdomsfrågor för att på så vis öka andelen mul- tilaterala ungdomsprojekt. Nordiska samarbetet Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för Nor- diska ungdomskommittén, som lyder under kulturministrarna. är ministerrådets rådgivande och koordinerande or- gan i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor och innehåller representanter från såväl myndigheter som från ungdomsorga- nisationer. Kommittén har bl.a. i uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera nordisk ungdomsforskning och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla mi- nisterrådets sektorer. Det nordiska samarbetet inom ungdomsforsk- ningen, som är en prioriterad fråga för kommittén, syftar till att stärka samarbetet mellan ungdomsforskare, beslutsfattare och brukare. 3.2.3 Samarbetet inom EU EU:s samarbete på ungdomsområdet traktatfästes i . I Amsterdamfördraget som trädde i kraft tas ungdoms- frågorna upp i artikel 149, vilken ger möjlighet till stimulansåtgärder för att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. Svenska ungdomar har därmed möjlighet att delta i internationellt ungdomsutbyte inom ramen för EU-samarbetet. Inom ungdomsområdet finns två program avseende internationellt ungdomsutbyte, Ungdom för och Europeisk Volontärtjänst. Inom EU sker återkommande möten mellan gemenskapens ministrar ansvariga för ungdomsfrågor där t.ex. frågor om utbytesprogram och ungdomars inflytande förs upp på dagordningen. Vid ministerrådsmötet för ungdomsfrågor antogs en resolution kring ungdo- mars delaktighet i beslutsprocesser såväl inom EU-program som på na- tionell nivå. Inom handläggs ungdomsfrågorna i en särskild ungdomsenhet inom DG XXII. Vid denna enhet finns från en nationell expert från . 3.3 Ungdomars levnadsvillkor 3.3.1 Ungdomar och utbildning Målen med utbildningspolitiken har alltid varit att alla ungdomar skall få en gedigen utbildning och en god start i livet. Utbyggnaden av högskolan har varit en av regeringens högst prioriterade frågor . Därvid har ungdomar givits ökade möj- ligheter till högskolestudier då högskolan 2000 tillförts 68 000 nya permanenta platser. har regeringen vårproposition beräknat medel för en fortsatt utbyggnad med ytterligare 10 000 platser vardera året. har en proposition om ett reformerat studiestöd aviserats. Antalet unga högskolestuderande har ökat kraftigt. Totalt sett är det fler kvinnor än män som påbörjar en högskoleutbildning. Särskilda insatser har gjorts för att öka intresset för naturvetenskaplig och teknisk utbildning och för att minska den sneda könsfördelningen inom bl.a. dessa utbildningar. fortsätter av eleverna från årskurs 9 direkt till den treåriga gymnasieskolan. Könsfördelningen varierar kraftigt mellan de olika nationella programmen och följer i hög grad fortfarande de tra- ditionella könsrollsmönstren. Den sociala snedrekryteringen kvarstår både till högre studier och gymnasiestudier. Bland annat spelar föräldrarnas socioekonomiska till- hörighet in vad gäller val av utbildning. Ungdomar som kommer från medelklassen och överklassen söker sig i stor utsträckning till de mer direkt studieförberedande utbildningarna även när de har ganska dåliga betyg. är det många ungdomar från arbetarhem som väljer mer yrkesrelaterade utbildningar även när de har goda studieresultat. Enligt läroplanen (läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola behärskar det svenska språket i tal och skrift. Informationsteknikens utveckling och internationaliseringen innebär i hög grad ett förnyat arbetsliv, där svårigheter att läsa, skriva och tala svenska och andra språk är ett stort problem. Ändå lämnar mellan 5 000 och 10 000 elever utan att kunna läsa och skriva tillräckligt bra för att kunna klara ett aktivt samhällsliv. Dessa ungdomar saknar ofta godkända betyg i de nödvändiga basämnena och blir därmed utestängda från möjligheten att söka sig vidare till högre ut- bildning. Det råder även stora kunskapsskillnader inom gymnasieskolan både mellan olika skolor och mellan olika utbildningar. Högst betyg i svenska har elever som studerar på teoretiska program i storstäderna. Av skolorna med de sämsta betygen i svenska går en stor majoritet på praktiskt inriktade utbildningsprogram. Det moderna samhället kännetecknas av en mycket hög förändrings- takt, vilket ställer nya och högre krav på kunskaper och utbildning. En bristfällig utbildning riskerar att få allt större negativa konsekvenser. För ungdomar med funktionshinder är det viktigare än någonsin att skolan förmår erbjuda en anpassad utbildning av god kvalitet där alla möjlighe- ter tas till vara. som det blir allt viktigare med högre utbildning är ungdomar med funktionshinder alltjämt underrepresenterade på hög- skolan. 3.3.2 Ungdomar och arbete Ungdomars inträde på arbetsmarknaden För de ungdomar som befinner sig i arbetslivet har vissa förändringar skett . Det har blivit vanligare med mer flexibla anställ- ningsformer och det har blivit mindre vanligt att nytillsatta tjänster ut- vecklas till fasta tillsvidareanställningar efter provanställning. Arbetsmarknadssituationen har blivit bättre för ungdomar. var 31 468 ungdomar i åldrarna 18 arbetslösa varav 19 111 män och 12 557 kvinnor. Detta kan jämföras med 42 210 arbetslösa varav 25 453 män och 16 757 kvinnor. hade cirka 8 606 ungdomar mellan varit långtidsarbetslösa, dvs. arbetslösa i sträck, varav 5 478 män och 3 128 kvinnor. har siffran sjunkit till cirka 3 586 ungdomar i samma åldersintervall, varav 2 440 män och 1 146 kvinnor. En av anledningarna till de sjunkande siffrorna är den s.k. kommunala utvecklingsgarantin, vilken syftar till att ge arbetslösa ungdomar mellan möjligheter att permanent ta sig bort från arbetslösheten och socialbidragsberoendet antingen till ett arbete eller till en reguljär utbild- ning. De ungdomar som har haft det svårast på arbetsmarknaden 1996 är de vars föräldrar lever under instabila sociala förhållanden. Det är främst föräldrars socioekonomiska situation som påverkar risken för den unga att bli långtidsarbetssökande. Detta framgår av studien Vid sidan av (1998) som har utarbetat. Härutöver varierar ställningen på arbetsmarknaden stort mellan utrikes födda och svensk- födda ungdomar. Utrikes födda ungdomar har lägre sysselsättningsinten- sitet, lägre arbetskraftsdeltagande och högre relativ arbetslöshet än sina svenska jämlikar. Skillnaderna är också stora mellan olika invandrar- grupper, bl.a. beroende på utbildningsbakgrund och färdigheter i svenska språket samt under vilken tidsperiod invandringen har skett och ungdo- marnas ålder vid invandringstillfället. Bland de ungdomar som inte har lyckats att finna en fast förankring arbetsmarknad finns även lågutbildade, barn till vissa grupper av invandrare samt ungdomar helt utan arbetslivserfarenhet. Unga kvinnor har svårare att finna fast för- ankring än unga män. Unga funktionshindrade står oftare utanför arbetsmarknaden än andra arbetslösa unga människor. I vissa fall utestängs de för alltid. I var av befolkningen förtidspensionerad i åldern 16 . Uppdelat på kön var av kvinnorna och av männen förtidspensionerade. För åldersintervallet 16 var förtidspensionerade. Statistik uppdelad på kön visar att av männen och av kvinnorna var förtidspensione- rade. I undersökningen Arbetsmarknad för unga med funktionshinder, gjord inom ett samarbetsprojekt mellan ungdomshandikapporganisationerna, framkommer det att motsvarande siffra för funktionshindrade var 9 pro- cent. Av dessa sade sig kunna ta ett arbete om de blev erbjudna ett, med anpassning om så behövs. Den statistiska under- sökningen grundar sig på en enkät utskickat till 2 199 slumpmässigt utvalda medlemmar från deltagande förbund inom handikapprörelsen i åldern 16 . Att notera är dock att genom Internet har t.ex. distansarbete blivit lät- tare att utföra, vilket kan ge vissa funktionshindrade ökade möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. () driver verksamheten Unga handi- kappade som syftar till att få in unga funktionshindrade, som riskerar att få förtidspension, på arbetsmarknaden. Dessutom samverkar Arbets- förmedlingarna med skolan redan i högstadier med bl.a. vägledning och praktik. Feriepraktik Sommarjobb är för en del ungdomar en väg in i arbetslivet. Många ungdomar saknar dock möjlighet till jobb . En av orsakerna kan vara att deras föräldrar är utan arbete vilket gör att dessa ungdomar saknar de ibland så nödvändiga kontaktnäten för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden, såväl tillfälligt som permanent. Regeringen tilldelade Arbetsmarknads- styrelsen att fördela till landets kommuner för att ge fler gymnasieungdomar möjlighet till feriepraktik . Satsningen gav cirka 35 000 ungdomar möjlighet till feriepraktik. 3.3.3 Ungdomar och ekonomi Det finns en tydlig risk att dagens unga människor som vuxna kommer att bli den första generationen som får sämre ekonomiska förutsättningar än sina föräldrar. Ungdomar och yngre medelålders tillhör de stora förlo- rarna om man ser till skillnaderna i disponibel inkomst mellan olika ge- nerationer enligt statistik från . har hemmaboende ungdomar fått sin disponibla inkomst halverad. De ungdomar i åldern 18 som har flyttat hemifrån har fått en minskning av sin disponibla inkomst under samma pe- riod. För att ungdomar som konsumentgrupp skall ha en stark ställning på marknaden behövs kunskaper om bl.a. den egna ekonomin, det egna bo- endet och om enklare juridiska frågor. gjorde en undersökning om gymnasieelevers konsumentkunskaper där ungefär hälften av de tillfrågade kunde svara rätt på frågorna. Det är svårt att be- döma om det i sin helhet är ett bra eller ett dåligt resultat. En slutsats är dock att det finns flera områden, såsom konsumenträtt och hushållseko- nomi, som ungdomar behöver fördjupa sina kunskaper i. Regeringen har tillsatt en utredning om Konsumentpolitiken inför ett nytt sekel (Fi 1999:01, dir. 1999:1). I direktiven till kommittén ingår att analysera om det behövs särskilda insatser för unga konsu- menter. 3.3.4 Ungdomar och bostad på bostadsmarknaden har varit ogynnsam för ungdomar. Ungdomars möjligheter att få en egen bostad är beroende av många faktorer. Många hyresvärdar kräver fast anställning. Dessutom kräver även banker vanligtvis fast anställning för att bevilja lån till egen bostad. Även för den som har fast anställning kan det vara svårt att hyra en lägenhet på grund av låg inkomst. Att få en uppfattning om ungdomars boendesituation är i regel förknip- pat med stora problem, bl.a. beroende på ungdomars rörlighet och att de inte alltid är folkbokförda där de faktiskt bor. Med stor säkerhet går det dock att hävda att kvarboendet hos föräldrarna ökat bland unga . Enligt rapporten en underlagsrapport inför en bedömning inom (1998) bodde av unga i åldern 18 kvar hos föräldrarna mot . av ungdomarna i åldern 20 bodde kvar hos någon av eller båda sina föräldrar mot . Bland dem i åldern 24 tycks kvarboendet inte ha förändrats nämnvärt , bodde tillsammans med föräldrarna. Många ungdomar, i synnerhet i storstäderna, har inte ekonomiska möj- ligheter att hyra en nybyggd lägenhet. De är i hög grad beroende av att andra hushåll går vidare i boendekarriären och på så sätt genererar flyttkedjor. De flesta ungdomar önskar små bostäder med låga hyror. En- ligt bedömer av landets kommuner att de har brist på bostäder som ungdomar efterfrågar, trots att det i mer än hälften av dessa kommuner finns ett överskott på bostäder totalt sett. Den som är funktionshindrad har laglig rätt till ett ekonomiskt bidrag för att anpassa sin bostad så att han eller hon kan leva ett självständigt liv i eget boende (bostadsanpassningsbidraget). Syftet med bostadsanpass- ningsbidraget är att göra det möjligt för funktionshindrade personer att leva ett självständigt liv i en egen bostad, vilket bl.a. handlar om att ung- domar med funktionshinder skall kunna leva ett liv som i så hög utsträck- ning som möjligt liknar jämnårigas. 3.3.5 Ungdomars hälsa Barn och ungdomar i har en mycket god fysisk hälsa. Svenska barn tillhör de friskaste i världen. I en WHO-studie som genomförts i 25 länder framstår svenska skolbarn som friskare än barn från andra delta- gande länder. Oroande tecken finns dock på att denna positiva utveckling kan komma att brytas på vissa områden, främst när det gäller den psykiska hälsan och levnadsvanorna. Enligt Folkhälsorapporten (1997:18) utgiven av framgår bl.a. att ensamboende med barn fått det ekonomiskt och socialt svårare och att allt fler barn bor i familjer där en eller båda föräldrarna är utan arbete samt att detta och indirekt kan innebära problem för barns och ungdomars hälsa och välbefinnande. Ungdomars svårigheter att etablera sig på arbetsmarkna- den kan också påverka deras hälsa. Var tredje person som är född har uppburit socialbidrag fram till fyllda . Andelen flickor och pojkar som har huvudvärk, ont i magen och kän- ner sig nedstämda är högre än . Allergier är den vanligaste folksjukdomen hos barn och unga. Nästan varannan person i åldersgruppen 0 har astma, allergi eller annan överkänslighet. De flesta ungdomar nås av ett hälsobefrämjande program via skolan som i regel består av förebyggande information och grundläggande häl- soråd och som ger tillgång till basal skolhälsovård. Fram för- bättrades skolungdomarnas hälsorelaterade levnadsvanor, men därefter har andelen ungdomar som dricker mycket alkohol ökat liksom andelen som prövat narkotika. Det finns en risk att denna utveckling förstärks av de sociala och ekonomiska svårigheter som möter dagens ungdomar. Re- sultat från för Alkohol- och Narkotikaupplysning (CAN) skolundersökningar (årskurs 9) visar att för både flickor och pojkar är det framför allt folköl och sprit som konsumeras, men mätt i ren alkohol har pojkarna en dubbelt så stor genomsnittlig årskonsumtion som flickorna. En slutsats i Folkhälsorapporten är att de sociala skillnaderna i hälsa är stora och bestående samt att de är genomgående, vare sig man mäter sjuklighet eller dödlighet. Det finns dock ingen tydlig utveckling mot att de sociala skillnaderna ökar. Det är emellertid viktigt att uppmärksamma vad ungdomars förändrade villkor innebär för hälsoutvecklingen, liksom att vara uppmärksam på de skillnader inom ungdomsgruppen som finns . 3.3.6 Ungdomar och narkotika Narkotikapolitiska insatser skall bygga på balans mellan insatser för att begränsa tillgången och insatser för att dämpa efterfrågan på narkotika. I regeringens skrivelse En narkotikapolitisk redogörelse (skr. 1997/98:172) anges att målet skall vara att minska nyrekryteringen till missbruk, att fler missbrukare skall upphöra med sitt missbruk och att tillgången till narkotika skall minska. Visionen är ett samhälle utan nar- kotika. I ett internationellt perspektiv är det svenska narkotikaproblemet relativt begränsat. Det finns emellertid signaler på att situationen i Sve- rige är på väg att ändras. Det har första hälft skett en fördubbling av andelen ungdomar som uppger att de har prö- vat narkotika. Undersökningar visar att under den senare har narkotikaerfarenhet och attityder till narkotika bland elever i årskurs 9 visar att de har en större nyfikenhet och ökad erfarenhet av narkotika än . uppgav av pojkarna och av flickorna i års- kurs 9 att de hade använt narkotika, vilket är en fördubbling jämfört med . Det har också skett en ökning av andelen ungdomar som uppger att de har haft lust att pröva narkotika, men ändå inte har gjort det. rörde det sig om bland flickorna och bland pojkarna i årskurs 9. Enligt dessa undersökningar är hasch eller marijuana den absolut vanli- gaste debutdrogen. Bland de som uppgivit att de använt hasch eller är det av pojkarna och av flick- orna som endast var 13 när de första gången använde narkotikan. Detta tyder på en förändrad narkotikapolitisk situation. 3.3.7 Ungdomars fritids- och kulturvanor Vilken betydelse har fritiden i ungdomars liv? I utredningen i skilda världar av Per (1998, utredningar nr 11) presenteras en undersökning om ungdomar och deras fritid. Drygt 3 000 ungdomar mellan 13 fick inför utredningen besvara frågor relaterade till sina fritidsvanor. Av utredningen framgår bl.a. att ungdo- mar i åldern 13 värderar sin fritid mycket högt och att den hamnar på andra plats efter vänner. Vidare framgår att det stora gemensamma fri- tidsintresset för ungdomar är att lyssna på musik. av ungdomarna anger att de lyssnar på musik en gång eller oftare oberoende av ålder eller kön. Idrott är också en populär fritidssysselsättning för ungdomar. I under- sökningen har ungdomarna även fått svara på frågor om i vilken utsträck- ning de utövar idrott/motion. Nästan hälften av dessa ungdomar har sva- rat att de regelbundet idrottar/motionerar. Något fler pojkar än flickor idrottar för att tävla medan förhållandet är mer jämlikt mellan könen vad gäller att motionera. Discodans, gå på fest och träffas på stan är inte helt oväntat de vanli- gaste nöjesaktiviteterna. En något högre andel unga kvinnor än män upp- ger att de minst en gång gör disco- och restaurangbesök. Åtta av tio ungdomar i undersökningen ser på TV eller video minst en gång per dag. Lika många av ungdomarna läser böcker eller tidningar på sin fritid och ungefär hälften läser böcker eller tidningar . Bland 16-åringarna redovisas stora könsskillnader när det gäl- ler att läsa böcker, av flickorna och av pojkarna angav att de minst en gång läste en bok på sin fritid. Det finns fortfarande stora skillnader vad gäller tillgången till dator i hemmet mellan olika sociala grupper. Skillnaden vad gäller tillgänglighet minskar genom en allt större tillgång på datorer i skolor, fritidsgårdar och på bibliotek. Skillnaden i datoranvändning mellan könen är dock fortfa- rande hög. Ungdomarnas sociala bakgrund spelar stor roll för om dato- rerna används till enbart spel och förströelse eller om de också används på ett sätt som ger kunskap och inflytande. Detta riskerar att ytterligare förstärka de sociala skillnaderna. Många ungdomar skaffar sig på sin fritid också erfarenheter av projektarbete, organisation och planering som har stor betydelse för deras kommande yrkesliv. Vissa ungdomar betraktar fritidsaktiviteterna som viktigare vägar in i arbetslivet än skola och traditionell utbildning. Som exempel på detta kan nämnas Föreningen i , som började som en demonstration för egna musiklokaler och som driver en internationellt känd musikfestival och är en resurs vad gäller ungdomars fritid och sysselsättning i regionen. 3.3.8 Ungdomars föreningsengagemang Enligt utredningen i skilda världar uppger sig fyra femtedelar av alla ungdomar i åldern 13 tillhöra en eller flera föreningar eller or- ganisationer. Idrottsföreningar utgör en klass för sig eftersom av flickorna och av pojkarna uppger sig vara med- lemmar i en idrottsorganisation. av ungdomarna är med i någon ideell organisation eller i en kultur- eller musikförening. Övriga organisationer lockar var och en cirka 6 av ungdomarna. Siffrorna bygger på ungdomarnas egen definition av att vara med i en organisation och behöver inte betyda ett medlemskap i en traditionellt bildad förening enligt utredningen. Enligt uppgift från visar utvecklingen att andelen ungdomar som väljer att organisera sig i den traditionella föreningsformen minskar. Däremot har det totala antalet unga som är bidragsgrundande medlemmar i en un- der slutet legat stabilt på cirka 600 000 personer. Ungdomar söker nya, flexibla och mer öppna organisationsformer både när de ska- par nya föreningar och organisationer och när de väljer att gå in i redan befintliga organisationer.