prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Prioriteringar - Formerna för samhällsplaneringen på olika nivåer skall utvecklas så att de svarar mot ändrade samhällskrav. Nationella analyser av strukturella faktorer som påverkar den fy- siska samhällsplaneringen skall genomföras, bl.a. som underlag för det internationella planeringssamarbetet. - Delmål skall utvecklas för att främja bl.a. det övergripande miljökvalitetsmålet God be- byggd miljö, vilket t.ex. omfattar åtgärder som bidrar till att ny- och ombyggnader sker inom ekologiskt hållbara ramar. - Insatser skall göras för att främja en god kvalitetssäkring, så att dåliga inomhusmil- jöer så långt möjligt kan byggas bort. - Fortsatta insatser skall göras för att främja sänkta byggkostnader. - Utvecklingen på det bostadssociala området skall följas. 4.3 Resultatbedömning 4.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Byggande och boende Byggsektorn har en betydande roll i användandet av samhällets samlade resurser. Såväl materialin- nehåll som mängden material som förbrukas år- ligen i sektorn gör den till en av de mest resurs- intensiva. Till detta skall även läggas den bety- dande mängd energiresurser som sektorn direkt förbrukar. Omfattande åtgärder för en ökad resurseffek- tivitet i byggandet och bebyggelsen måste vidtas. Ur ett svenskt perspektiv finns betydande natio- nella åtaganden från byggprocessens aktörer. Byggsektorns kretsloppsråd har i sin handlings- plan exempelvis åtagit sig att halvera byggsek- torns deponimängder räknat . Byggmaterialföretagen arbetar med att minska emissionerna från byggprodukter. Detta är sär- skilt viktigt beträffande de problem med emis- sioner som har negativ inverkan på inomhus- miljön. Arbetet med att minska emissionerna till inomhusluften omfattar inte bara materialpro- ducerande utan även planerande, utförande och förvaltande led. Frågor om kvalitet i byggandet har visat sig centrala när det gäller att åstad- komma ökade miljövinster, bättre inomhusmiljö och färre byggfel. Europaharmoniseringen av byggprodukter fortgår och de första CE-märkta byggproduk- terna finns på marknaden. I bostadsbeståndet finns ca 4,2 miljoner per- manenta bostäder. Bostadsstandarden i är i ett internationellt perspektiv hög och jämnt fördelad. Praktiskt taget alla bostäder har fullt modern utrustning. Trångboddhet i bemärkelsen att bostaden har mer än två boende per rum, kök och ett rum oräknade, är sällsynt. var av hushållen i hyres- och bostadsrätt trångbodda och trångboddheten i egnahem var nästan obefintlig. Den genomsnittliga bostads- ytan per person var . Bostadsmarknadsläget varierar stort mellan olika regioner i landet. Resultaten från bostadsmarknadsenkät visar att i 20 av lan- dets kommuner råder bostadsbrist, främst i stor- stadsområden och på högskoleorter. av kommunerna noterar ett mer eller mindre permanent bostadsöverskott. Enligt SCB fanns det drygt 62 000 lägenhe- ter som var lediga till uthyrning i allmännyttiga och privatägda fastigheter. Det motsvarar av det aktuella beståndet. Merparten av de lediga lägenheterna finns i kommuner med mindre än 75 000 invånare. Bostadsbyggandet har varit mycket lågt de se- naste åren. Antalet påbörjade lägenheter har en- ligt SCB uppgått till i genomsnitt drygt 12 000 lägenheter 1997. Hushållens kostnader för boendet ökade kraftigt . Bostadskonsum- tionen som andel av disponibel inkomst har ökat och uppgick enligt nationalräkenskaperna till i genomsnitt . Motsvarande andel var . ökade bostadsutgifterna realt med i genomsnitt i hyresrätt, i bostadsrätt och i egnahem. Åren därefter ökade bostadsutgifterna något lång- sammare. ökade bo- stadsutgiften realt i hyresrätt och i bostadsrätt. För egnahem mins- kade bostadsutgiften med i genomsnitt . Även de senaste uppgifterna om hyror och bostadsrättsavgifter visar att bostadsutgifterna ökar i lugnare takt . Ökningen av hy- ror och avgifter stannade i genomsnitt kring 1998. Mellan ökade de med 2 och mellan och ja- nuari 1994 var ökningen 4 . arbete med bostadsadministration var antalet bidragsbeslut betydligt lägre, ca en fjärdedel, jämfört med bero- ende på att de tillfälliga bostadsstöden i princip upphörde. Ett mycket stort antal utbetalnings- och avslagsbeslut samt ca 15 000 ansökningar om bidrag till energisparande åtgärder (som gäller ) krävde emellertid betydande resur- ser. Särskilda insatser har också gjorts för att skaffa kunskaper om ekologiskt byggande för att kunna bedöma ansökningar som berör åtgärder i samband med bl.a. kretsloppsmiljarden. Årsre- dovisningarna för visar på att verksam- heten sköts på ett effektivt sätt i flertalet län. Samhällsplaneringen Utvecklingen präglas av en strävan att integrera miljö- och hushållningsfrågor i underlaget för beslut om mark- och vattenanvändningen samt om den byggda miljön. Särskilt påtaglig är denna strävan i arbetet med översiktsplaneringen på kommunnivå och den långsiktiga planeringen för kommunikationer och annan infrastruktur. Några viktiga tendenser i samhällsutveck- lingen - omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle, det framväxande internationella samar- betet samt ett ökat behov av regional överblick och samverkan - leder till att nya arbetsformer och metoder för samhällsplanering på olika ni- våer behöver utvecklas. Berörda statliga myndig- heter - främst och länsstyrelserna - har ett särskilt ansvar att stödja och aktivt medverka i en sådan utveckling av samhällsplaneringens former och arbetssätt. En viktig uppgift för myndigheterna är att medverka till att utveckla en bättre samverkan mellan kommuner i frågor med regional betydelse, t.ex. inom kommunika- tionsområdet. En annan uppgift är att verka för en sektorsövergripande helhetssyn i samhällspla- neringen. I det svenska rådslaget om Regional utveck- lingsplanering i ett europeiskt perspektiv (ESDP) efterlyser framför allt kommunerna en nationell diskussion om viktiga strukturella frå- gor. Insikten om nödvändigheten av att utveckla funktionellt sammanhållna regioner och ända- målsenliga arbetsformer aktualiserar också beho- vet av ett gränsöverskridande och transnationellt samarbete. Viktiga exempel är samarbetet inom och det inledda pro- gramarbetet för Östersjö- respektive Nordsjöre- gionen, som sker inom ramen för det s.k. INTERREG II C. kommer det att ställas krav på nationella och re- gionala analyser som underlag för med- verkan i EU-samarbetet. Städernas och stadsregionernas betydelse för ekonomisk tillväxt och utveckling uppmärk- sammas alltmer. I regeringens proposition Ut- veckling och rättvisa - en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) redovisas en nationell politik för storstadsregionerna , och . I flera andra euro- peiska länder diskuteras också olika sätt att på nationell nivå hantera villkoren för utvecklingen av städer och tätortsregioner genom såväl gene- rella som riktade insatser. Utgångspunkten är genomgående att besluten skall fattas på lokal nivå så nära de berörda människorna som möj- ligt. betonas behovet av att utveckla en sammanhållen och tvärsektoriell stadspolitik i ett nationellt perspektiv. 4.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området har redovisat ett uppdrag som avser åt- gärder för förbättrad inomhusmiljö, kretslopps- tänkande i byggfrågor samt hälsodeklaration av bostäder. Inom ramen för detta uppdrag har ver- ket beviljat medel till flera demonstrations- och fullskaleprojekt som syftar till att ge goda exem- pel på miljö- och hälsoriktigt byggande. Vidare har flera forskningsprojekt påbörjats som en följd av uppdraget. Verket har också genomfört flera informationsinsatser inom området miljö- riktigt byggande under kampanjnamnet Bygg för hälsa och miljö . har vidare utvärderat tillsyns- och kontrollsystemet enligt samt effekterna av den förändrade byggregle- ringen. har också inventerat de kunskaper som finns om hur planering och utformning av bebyggelseområden och enskilda byggnader kan påverka brottsligheten. Ett arbete pågår nu med att förmedla dessa kunskaper till bl.a. kommuner samt bygg- och bostadsföretag. har i betänkandet Byggkvalitet för framtiden (SOU 1997:177) re- dovisat förslag om effektiv resursanvändning i samband med uppförande, ombyggnad och un- derhåll av byggnader. Regeringen avser att redo- visa sina ställningstaganden i olika frågor som rör byggandet i en proposition senare . Byggkostnadsdelegationen (Dir. 1996:38) har slutfört en teknikupphandling avseende ny tek- nik för produktion av bostäder. Ett prototyphus uppförs nu i kommun och ytterligare två prototyphus beräknas komma att byggas i an- slutning till teknikupphandlingen. beviljade totalt i forskningsbidrag, främst inom områdena Hållbar stadsutveckling och byggande, Staden som livsmiljö och Förbättrad inomhusmiljö. Rådet har härutöver på olika sätt informerat om forskningen och forskningsre- sultat samt medverkat i förberedelsearbetet inför EU:s femte ramprogram för forskning och ut- veckling. Länsstyrelserna fattade beslut om räntebidrag för nyproduktion av 9 415 lä- genheter samt för ombyggnad i 18 051 lägenhe- ter (i projekt med ett bidragsunderlag på per lägenhet). beslutade om nya kreditgarantier i 824 ärenden med ett ga- ranterat belopp på totalt (hänförligt till resultatområdet Nya garantier). Av det garanterade beloppet avser nästan hälften nyproduktion av bostadsrättslägenheter och nyproduktion av hyresrätter. tillämpas ny lagstiftning för bostadsbidrag, som bl.a innebär ett nytt in- komstprövningssystem. lämnades bostadsbidrag till ca 365 000 hushåll, vilket är en minskning jämfört med då bidrag läm- nades till drygt 470 000 hushåll. utbeta- lades , medan utgifterna un- der uppgick till . beräknas utgifterna till ca . Vid slutet av var sammanlagt 41 415 personer anslutna till ungdomsbosparandet, vil- ket innebär en minskning i jämförelse med med cirka 6 000. Det samlade sparandet i ungdomsbospar uppgick till sammanlagt , vil- ket innebär en minskning med 33 miljoner kro- nor. Inom området samhällsplanering har arbetet vid fokuserats på det in- ternationella planeringssamarbetet och på upp- följning och utvärdering av den fysiska plane- ringen. Länsstyrelserna har intensifierat arbetet med att ta fram underlag för och förbättra kun- skaperna om mark- och vattenanvändningen till grund för kommunernas översiktsplanering. Ar- betet med att omarbeta översiktsplanerna har på- börjats i 150 kommuner. har vidare in- lett ett arbete om en hållbar stadsutveckling. Flera länsstyrelser har lagt särskild vikt vid att förbättra underlaget om riksintressen och om särskilt värdefulla områden. Samarbetet mellan länen har fördjupats och utvecklats. 4.3.3 Effekter av de statliga insatserna informationsinsatser inom området miljöriktigt byggande har fått ett stort genom- slag och har bidragit till att bl.a. frågor om hälsa och miljö fått ökad uppmärksamhet hos aktö- rerna i byggande och förvaltning. Utvärderingen av tillsyns- och kontrollsyste- met enligt visar att reformen kan bli en positiv kraft för kvalitetssäkring och en smidigare byggprocess. Det nya systemet har dock blivit administrativt betungande för mindre projekt. Verkets utvärdering av ändringarna i Bover- kets bygg- och konstruktionsregler som innebär en övergång till s.k. funktionsreglering visar att de bostäder som byggdes har en sämre användbarhet för vissa grupper än de bostäder som byggdes före re- formen. Ändringarna i byggregleringen har emellertid också visat sig skapa nya möjligheter till variation, förnyelse och vitalisering. Räntebidraget motsvarar en minskning av ka- pitalkostnaderna med ca för en nyproducerad lägenhet vid nuva- rande räntenivå på . Statliga kreditgarantier medför både ökad kre- dittillgänglighet och förbättrade kreditvillkor för låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar för lägre kapitalkostnader för kredittagaren. uppnådde, med stöd av bostadsbi- drag, av antalet hushåll med hem- mavarande barn en utrymmesstandard, som minst innebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Effekterna av myndigheternas arbete med att utveckla metoder och förmedla kunskaper i sam- hällsplaneringen är inte möjliga att på kort sikt avläsa. enkät till bl.a. länsstyrelserna tyder dock på att verkets prioriteringar har varit relevanta och att insatserna varit av god kvalitet. Effekter av byggforskningen kan endast be- dömas på lång sikt. 4.3.4 Regeringens slutsatser De kraftigt ökade förlusterna inom kreditgaran- tisystemet leder till nödvändiga omprioriteringar inom utgiftsområdet och särskilt gäller detta plan-, bygg- och bostadsväsendet. De områden som berörs är byggforskningen, stödet till stu- dent- och ungdomsbostäder, bidragen till fukt- och mögelskadade småhus och till åtgärder mot radon i bostäder. Även räntebidraget till vissa underhålls- och förbättringsåtgärder, det s.k. RBF-stödet, berörs. Måluppfyllelsen system för bostads- bidrag har försämrats, vad avser hushållens ut- rymmesstandard, som den fördel- ningspolitiska profilen har skärpts. 4.4 Revisionens iakttagelser RRV har gjort vissa invändningar i revisionsbe- rättelsen avseende årsredovisning för (se avsnitt 4.5, anslaget A1). Regeringen kommer att följa upp åtgärder med anledning av RRV:s invändningar inom ramen för den reguljära dialogen med verket. Rege- ringen bedömer att några särskilda åtgärder här- utöver inte är påkallade. För övriga delar inom verksamhetsområdet har RRV inte lämnat några invändningar i revi- sionsberättelserna. RRV bedömer att Statens bostadskredit- nämnd uppfyller kriterierna för att internrevision skall inrättas (prop. 1994/95:100, bil. RRV fö- reslår därför att BKN skall omfattas av bestäm- melserna i förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. Rege- ringen kommer att ta ställning till RRV:s förslag i denna del när resultatet av den uppföljning och analys av garantiverksamheten som regeringen avser att göra föreligger (se avsnitt 4.5, anslaget A5). 4.5 Anslag A1 : Förvaltningskostnader Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 144 300 1999 Förslag 122 424 2000 Beräknat 124 243 1 2001 Beräknat 126 284 2 1 Motsvarar 122 065 tkr prisnivå 2 Motsvarar 122 065 tkr prisnivå är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark och vatten och den fysiska miljön i övrigt, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansie- ring av bostäder. Anslaget innebär en nivåsänkning av resurserna för förvaltningskostnader med ca på årsbasis, till följd av beslut om besparingar på statlig konsumtion samt regeringens förslag till bud- getförstärkningar kompletteringspro- position (prop. 1994/95:100, bil.1, bet. 1994/95: FiU10, rskr. 1994/95:179 och prop. 1994/95:150 bil.1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459). Härtill kommer den anslagminskning på för som regeringen föreslår i tilläggsbudgeten. och kommer anslagssparandet att tas i anspråk för att finansiera en successiv minskning av verksamhetens kostnader till den lägre resurs- nivån. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för verksamhet var enhetlighet och effektivitet i tillämpningen av regler och stödsystem samt att verka för att den fysiska planeringen främjar en god hushåll- ning med mark- och vattenområden, en god be- byggelsmiljö och ett effektivt och hälsosamt byggande. Utmärkande för verksamhet är att den i hög grad handlar om kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling. Typiska prestationer för sådan verksamhet är att informera och för- medla kunskap genom nyhetsbrev, allmänna råd, handböcker, kurser och konferenser samt genom olika former av samverkan med andra statliga myndigheter och kommuner. Andra exempel på prestationer är uppföljningar och utvärderingar. Kunskapsproduktionen är också en förutsättning för att verket skall kunna utföra typiska myndig- hetsuppgifter som att utfärda föreskrifter och att lämna remissyttranden. Målen om en god hus- hållning med mark- och vattenområden, god be- byggelsemiljö och ett effektivt och hälsosamt byggande måste i första hand nås genom aktö- rerna i samhällsplaneringen samt i byggande och förvaltning. De mest resurskrävande prestationerna under var metodutveckling inom verk- samhetsområdet Hushållning med mark och vatten, byggd miljö och fysisk planering, EU-ar- bete inom verksamhetsområdet samt utbetalning av stöd och ärendehandläggning inom verksamhetsområdet . Inom verksamhetsområdet har målet om högst fem månaders handläggningstid för förvaltningsärenden inte uppnåtts under budget- året, vilket i hög grad beror på att ompriorite- ringar har måst göras till förmån för administra- tionen av de nya bidragen till energieffektivise- ringar. Vidare har åtgärder vidtagits för att an- passa datasystemen till de regelförändringar som beslutats i enlighet med vissa förslag i vårpropo- sitionen 1997. Andelen överklagade beslut varierar mellan olika typer av bidrag. Den högsta andelen över- klagade beslut under gällde stimulansbidrag till åtgärder för att förbättra in- omhusmiljön () samt bidrag till in- stallation av ackumulatortank (). De totala kostnaderna för verksamheten minskade med till 167 miljo- ner kronor. Även avgiftsinkomsterna minskade från till - på grund av att försäljningen av publikationer minskade och på grund av att an- talet ärenden i det s.k. nettoaviseringssystemet inom ramen för räntebidragsutbetalningarna minskade. Resultaten av de enkätundersökningar som verket gör bland viktiga avnämare till verkets tjänster och produkter - bl.a. länsstyrelserna - ty- der på att kvaliteten i verkets arbete utvecklas positivt. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV anser att posten övriga lån i balansräk- ningen inte är rättvisande, dels på grund av att ett lån som utbetalades under inte har balanserats, dels på grund av att lånet inte har blivit föremål för s.k. värdereglering. RRV kon- staterar att det är ytterst svårt att göra en värde- reglering men rekommenderar ändå att en alter- nativ redovisningsmetod prövas. RRV påpekar vidare att årsredovisningen för inte hade undertecknats av samtliga styrelseledamöter. RRV:s invändningar i revisionsberättelsen kommer att följas upp i den fortsatta dialogen med verket. Regeringen bedömer att några sär- skilda åtgärder härutöver inte är påkallade. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamhet har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna och att verket har utfört de uppdrag och bedrivit de aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. När det gäller verksamhetens inriktning anser regeringen att verkets insatser inom områdena regional utveck- ling, stadsutveckling, ekologisk hållbarhet i pla- nering och byggande samt inomhusmiljö skall prioriteras. Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 120 455 Pris- och löneomräkning 1 961 Justering av 8 Förslag 1999 122 424 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området föränd- rades (se bilaga 1, avsnitt 4). Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 842 000 1999 Förslag 7 537 000 2000 Beräknat 4 085 000 2001 Beräknat 1 981 000 De utgifter som belastar anslaget avser statliga räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder samt för vissa underhålls- och förbättringsåtgär- der i hyres- och bostadsrättshus. Anslaget dispo- neras vidare för ombyggnadsbidrag till äldrebo- städer och för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till kommuner. Regeringens överväganden Resultatinformation De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfi- nansiella utfallet på anslaget är räntenivån och byggvolymen. Byggvolymen i sig påverkas av flera faktorer såsom ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster, arbetslöshet m.m. Utgifternas utveckling är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utveck- lingen i stort. blev utgifterna lägre än det belopp som hade anvisats på statsbudgeten. För innevarande budgetår beräk- nas utgifterna bli ca lägre än det anvisade beloppet. Den lägre anslagsbe- lastningen beror framför allt på att räntenivån har varit lägre än de antaganden som gjordes i budgetpropositionerna för och . I budgetpropositionen för antogs sub- ventionsräntan i genomsnitt bli un- der un- der . Den faktiska subventions- räntan uppgick i genomsnitt till re- spektive under första respektive . I budgetpropositionen för antogs den genomsnittliga subventionsräntan bli och . Under det första halv- året var subventionsräntan i genomsnitt . Räntenivån är den mest avgörande faktorn för utgiftsutvecklingen. Känslighetsanalyser visar att i nuvarande ärendestock medför en sänkning av subventionsräntan att utgifterna minskar med ca på årsbasis. Bostadsproduktionen blev totalt något lägre än vad som beräknades i budgetpropositio- nen för . påbörjades nästan 11 300 lägenheter i nyproduktion och nästan 13 000 lägenheter i samband med ombyggnad. Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev drygt 1 000 fler än vad som beräknats, medan antalet påbörjade lägenheter i samband med ombyggnad endast blev hälften av vad som antagits. Utgifterna för räntebidrag be- räknas minska med ca , till följd av att antalet påbörjade lägenheter blev färre än vad som förväntats. De regelförändringar som genomförts efter beslut (prop. 1996/97:1 utg.omr.18, bet. 1996/97:BoU1, rskr. 1996/97:92 och prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20 rskr. 1996/97:284) medför att utgifterna minskar med uppskattningsvis ca på års- basis 2000. Av denna ut- giftsminskning beror ca på att bidrag i småärenden inte längre betalas ut. Vi- dare medför de ändrade reglerna för beräkning av subventionsräntan - för den del av bidragsti- den som ligger före den första femårsperiodens början - att utgifterna minskar med uppskatt- ningsvis ca . Dessutom beräknas utgifterna minska med ytterligare till följd av att ett pro- jekt aldrig anses påbörjat tidigare än före dagen då ansökan om utbetalning av bidrag kommer in till . De ändrade reglerna för det s.k. RBF-stödet (prop. 1997/98:1 utg.omr. 18, bet. 1997/98: BoU1, rskr. 1997/98:77) medför vidare att utgif- terna beräknas minska med ca . Den långsammare avvecklingen av räntebidra- get för de s.k. krisårgångarna enligt regeringens förslag i propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98: BoU10, rskr. 1997/98:306) beräknas medföra att utgifterna ökar med ca och med ca , i jämförelse med om reglerna inte hade förändrats. Regeringens förslag för samt de be- räknade utgifterna för och base- ras härutöver på ett antagande om att subven- tionsräntan i genomsnitt blir , under första och . antas subventionsräntan i genomsnitt bli respektive år. Den s.k. bopremien antas i genomsnitt vara 0,5 pro- cent . Regeringens förslag baseras vidare på en för- väntad bostadsproduktion enligt nedanstående tabell. Tabell 4.3 Antaganden om byggvolym antal påbörjade lägenheter1 År Nybyggnad Ombyggnad 13 000 20 000 1999 17 000 25 000 2000 25 000 30 000 2001 30 000 30 000 1 När det gäller ombyggnader har endast projekt med ett bidragsunderlag på minst per lägenhet beaktats. Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för räntebidrag på upplåtelseformer redovisas i ned- anstående tabell. Tabell 4.4 Beräknade utbetalningar av räntebidrag - förde- lat på ändamål och upplåtelseform Miljarder kronor (löpande priser) Ändamål 1998 1999 Nyproduktion Hyresrätt 3,9 2,8 Bostadsrätt 2,6 1,8 Äganderätt 0,3 0,2 Summa 6,8 4,8 Ombyggnad Hyresrätt 2,7 1,9 Bostadsrätt 0,8 0,5 Äganderätt 0,06 0,04 Summa 3,6 2,5 TOTALT 10,4 7,3 Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler svarar för av ut- gifterna på anslaget . beräknas denna andel uppgå till .