prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Uppgifterna i detta avsnitt är i huvudsak hämtade från denna rapport. I fanns det ungefär 40 företag som erbjöd fasta och mobila tele- fonitjänster. Denna marknad växte i värde med , dvs. från till varav är hänförligt till fast telefoni. Den procentuella tillväxten på marknaden för fasta telefonitjänster var nästan i nivå med tillväxten på marknaden för mobila telefonitjänster, dvs. respektive i ökad tillväxt. En väsentlig del av ökningen inom fasta telefonitjänster är en direkt effekt av en stark ökning av samtal från det fasta till det mobila nätet. Telias höjningar av öppningsavgiften är också en orsak till ökningen, samt att den växande Internettrafiken genererar allt större trafikvolymer i det fasta nätet. Värdet för fasta telefonitjänster till slutkund, dvs. exklusive teleoperatörernas samtrafikintäkter, uppgår till . På de områden som är mest konkurrensutsatta, dvs. fjärrsamtal och internationella samtal, har priserna pressats nedåt. För internationella samtal har detta medfört att marknadens värde totalt sett har minskat. Vad beträffar fast telefoni är fortfarande den dominerande aktören av marknaden. har bolaget tappat . Näst störst är fortfarande av marknaden. Tele2 har dock av marknaden för internationell telefoni och av marknaden för fjärrsamtal. På marknaden för närsamtal var konkurrensen i stort sett obefintlig . De prisförändringar som genomförde och har dock resulterat i att det numera råder viss konkurrens även på denna marknad. Både Tele2 och har börjat erbjuda konkurrenskraftiga priser också på närsamtal/lokalsamtal både till företag och hushåll. Marknaden för mobila telefonitjänster har vuxit i ungefär samma takt som . Även marknaden för mobila telefonitjänster domineras av som har en marknadsandel om . På den totala marknaden för mobiltelefoni tappar dock andelar till sina konkurrenter och . Om däremot enbart intäkter på GSM-marknaden tas i beaktande utökar emellertid sina marknadsandelar relativt gentemot konkurrenterna. har utbudet av antalet abonnemangsformer och tjänster ökat, genom med exempelvis lanseringen av kontantkort, utvecklingen av textmeddelanden m.m. Vad gäller priserna på mobila telefonitjänster har inga stora förändringar skett . togs det nya systemet GSM 1800, som utnyttjar frekvensbandet , i drift av . De övriga operatörerna har byggt upp nät för GSM 1800 och förväntas ta dessa i drift . Genom detta frekvensutrymme har operatörerna möjlighet att öka antalet kunder och utveckla nya tjänster. Även inom marknaden för nätkapacitet är den dominerande aktören. Konkurrensen på denna marknad är hårdast från , och . De aktörer som hyr nätkapacitet och förädlar den till hyrda förbindelser, t.ex. Tele2 och , har haft betydligt svårare att konkurrera med . Den främsta anledningen till detta är att de i motsats till i stort sett saknar tillgång till egen nätinfrastruktur i kombination med Telias förhållandevis låga priser på uthyrning av nätkapacitet. För att bli ett fullvärdigt alternativ till måste dessa teleoperatörer ha tillgång till kostnadseffektiv nätkapacitet. Nuvarande alternativa nät utgör inte fullständiga komplement då de brister antingen i bandbredd, geografisk täckning eller spridning. Det finns dock framtida möjligheter för teleoperatörerna att utnyttja andra tekniker såsom kabel-TV, satellit, elnät samt radiobaserade accessnät. Med den utveckling som sker inom ny teknik, konvergensen mellan marknader såsom fast telefoni, mobil telefoni och datakommunikation samt införande av t.ex. förval kommer den närmaste framtiden sannolikt att innebära en utveckling av nya tjänster och en allt hårdare konkurrens. Regionala konsekvenser av avregleringen på telemarknaden PTS har regeringens uppdrag följa upp regionala konsekvenser av avregleringen på telemarknaderna. PTS har till regeringen redovisat detta i rapporten konsekvenser av avregleringen på telemarknaden (). Rapporten belyser tjänsteutbud, servicekvalitet samt prisutveckling. Tillgången till tjänster, och av landets alla hushåll har telefon. Vidare är av abonnenterna anslutna till AXE-växel. räknar med att före oktober månads utgång ha digitaliserat samtliga abonnenter och att de därmed skall kunna erbjuda hela befolkning tillgång till AXE-tjänster. Antalet ISDN-kanaler har ökat kraftigt , och hade 220 000 etablerade kanaler. ISDN-accesser erbjuds numera också av flera andra operatörer, bl.a. Sonera (tidigare ) och . Vad gäller priser kan enligt av kunderna erbjudas en anslutning till s.k. listpris, övriga erbjuds anslutning enligt offert. Telias priser har sjunkit stadigt . Servicekvalitet Enligt tillståndsvillkoren för fast telefoni skall tillståndshavare tillgodose vissa minimikrav bl.a. vad avser leveranstid, felavhjälpning och driftsäkerhet. För leveranstid gäller att ett nytt abonnemang skall vara levererat från mottagen beställning. PTS rapport visar att målet har nåtts för av hushållen i tätort, vilket för tätortshushåll innebär en klar förbättring sedan föregående år, då målet uppfylldes för av abonnenterna. För felavhjälpning gäller att tiden mellan det att ett fel anmäls och att det avhjälps endast i särskilda fall får överskrida och att av felen skall vara avhjälpta . uppgick andelen hushåll i tätort respektive glesbygd som anmält fel utanför bostad till respektive . I tätort lyckades operatörerna avhjälpa av felen medan motsvarande siffra för glesbygd var . Detta är klart under kravet på . Vidare visar PTS rapport att av felen avhjälps medan motsvarande siffra för glesbygd är . Även detta ligger klart under kraven enligt tillståndsvillkoren. För driftsäkerhet gäller att antalet kundanmälda fel per 1 000 terminalpunkter skall uppgå till högst 160. Detta krav uppnås såväl i glesbygd som i tätort. I glesbygd anmäldes totalt 131 fel utanför bostaden per tusen hushåll. För tätort var motsvarande siffra 59 anmälda fel. Prisutveckling ändrade sin prisstruktur för samtal inom . Förändringen innebar att priserna på samtal till närliggande riktnummerområde mer än fördubblades (en höjning ) medan priserna för nationella långdistanssamtal (tidigare fjärrsamtal, numera Sverigesamtal) sänktes. Efter en hel del kritik, gjorde en ny ändring . Denna ändring innebar delvis en återgång till den tidigare prisstrukturen, bl.a. blev det åter möjligt att ringa till lokalsamtalstaxa till intilliggande riktnummerområden. PTS rapport visade att samtliga undersökta kundgrupper fick kostnadsökningar till följd av förändringen . Den genomsnittliga ökningen uppgick till . Vad gäller ändringarna är det ännu för tidigt att bedöma dess effekter. I samband med Telias taxeändringar diskuterades även frågan om sammanslagning av riktnummerområden för att på så sätt utvidga de områden inom vilka lokalsamtalstaxa skall gälla. Indelningen i riktnummer har emellertid rent tekniskt inte något samband med taxesättningen. Regeringen har oavsett detta ansett att riktnummerindelningen behöver moderniseras. PTS har därför givits i uppdrag att presentera förslag till principer för en ny nummerplan. För fasta avgifter (abonnemangsavgift, flyttning m.m.) finns det ett pristak, enligt vilket avgifterna inte får förändras med mer än förändringen i nettoprisindex under närmast föregående år. Regleringen återfinns i förordningen (SFS 1997:400) om taxor för telefonitjänst mellan fasta nätanslutningspunkter. Med rådande marknadsförhållanden är det endast som berörs av förordningen. Allmänhetens klagomål på teleområdet Enligt sin instruktion skall PTS rapportera till regeringen arten och omfattningen av de klagomål som allmänheten framfört till teleoperatörer och myndigheten. PTS har redovisat detta i rapporten på teleområdet (). Flertalet klagomål som inkommer till PTS faller dock inte inom ramen för PTS tillsynsuppdrag. Vid principfrågor angående abonnemangsvillkor, marknadsföring, prisinformation m.m. hänvisar PTS till . Vid rena tvister mellan privatperson och näringsidkare hänvisas till . Vid tvister mellan näringsidkare hänvisas till allmän domstol. Av de klagomål som inkommit till PTS per telefon har majoriteten av klagomålen berört Telias taxeomläggning . Antalet skriftliga klagomål som inkommit till PTS uppgår till ett 50-tal. Klagomålen har även i detta fall mest handlat om Telias taxeomläggning. Andra områden gäller GSM-operatörernas täckning, felaktiga fakturor, höjda öppningsavgifter på samtal i det fasta nätet, abonnemangskostnad för fritidshusabonnemang etc. har fått in ca 60 skriftliga klagomål eller förfrågningar rörande teleområdet. Ungefär dubbelt så många förfrågningar har inkommit per telefon. Majoriteten av de inkomna ärendena har rört bristande marknadsföring. Vidare orsakade Telias prisomläggning många klagomål. Klagomålen har även gällt felaktiga fakturor, bristande information vid tecknandet av olika former av abonnemang, prissättning och marknadsföring av Internettjänster etc. får många frågor som gäller tvister om höga telefonräkningar, även om antalet har minskat. efterlyser att operatörerna inför en för abonnenterna valfri kreditgräns. måste den enskilde spärra sin telefon för vissa nummer (t.ex. 071- nummer) för att telefonräkningen inte plötsligt skall skjuta i höjden. fick totalt 206 anmälningar rörande telefoni. Huvuddelen har gällt köp av utrustning (mobiltelefon, trådlös telefon etc.). Avseende tvister om mobiltelefonabonnemang har 19 anmälningar gjorts och 7 anmälningar har gällt tvister rörande telefonkort respektive tvister om telefonräkningar. Vad gäller klagomål som framförts till teleoperatörerna konstaterar PTS att operatörerna inte har några etablerade rutiner för hantering och registrering av klagomål. PTS har dock utarbetat rekommendationer för hur klagomål i fortsättningen skall rapporteras från operatörerna. 15.3 Utvecklingen på postmarknaden Fram till hade ensamrätt på befordran av brev. bolagiserades och blev (Posten) som postlagen (1993:1684) trädde i kraft. I postlagen klargjordes att det blev fritt att starta postverksamhet under förutsättning att det anmäldes till () som utsetts till tillsynsmyndighet inom postområdet. krävs det tillstånd från PTS för att få bedriva postverksamhet (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34). Vid införandet av tillståndskravet fanns det 12 anmälda operatörer i landet. har ett stort antal nya företag sökt tillstånd. Den portohöjning för s.k. enstycksförsändelser som Posten genomförde samt ett vägledande utslag från rörande Postens möjligheter att priskonkurrera lokalt, har tillsammans troligen haft en avgörande betydelse för viljan att etablera sig i branschen. hade drygt 100 företag fått tillstånd och har något fler tillstånd återkallats än det utfärdats nya. Av de 83 företag som har tillstånd bedömer PTS att drygt 70 verkligen bedriver någon verksamhet. Utvecklingen visar att av Posten distribuerade volymer sjunkit något jämfört med föregående år (från ca 3 360 miljoner försändelser till 3 310 miljoner försändelser ). En bidragande orsak till detta torde vara Postens portohöjning . Det finns därför anledning att anta att minskningen i första hand drabbat just enstaka försändelser, medan den totala volymen brev i storsändningar t.o.m. kan ha ökat. Tendensen är att kontorsposten minskar medan marknadskommunikationen ökar. CityMail har bl.a. tack vare sin expansion till och mer än fördubblat sina volymer (från 55,5 miljoner försändelser till 123,7 miljoner försändelser) och ökat sin andel av den totala marknaden från till . CityMail är fortfarande endast verksamma på marknaden för industriellt försorterade brev. introducerades företaget på börsen. SDR Gruppen (f.d. ) och övriga operatörer har sannolikt tillsammans av den totala brevvolymen, medan Posten fortfarande torde ha . Av den totala brevmarknaden utgörs av enstaka brev (enstycksförsändelser) och av storsändningar. andel av den totala brevmarknaden brukar anges till vilket innebär att av enstycksförsändelserna utgörs av kontorspost. På delmarknaden för industriellt försorterade brev har Posten en huvudsaklig konkurrent, CityMail. Konkurrensen mellan företagen är begränsad till utdelning i , och och omfattar av landets hushåll. I övriga delar av landet är Posten i princip den enda aktören. PTS bedömer att CityMail kan ha haft 20 och Posten 75 av delmarknaden i storstadsområdena. Omräknat till hela delmarknaden för industriellt försorterade brev motsvarar CityMails marknadsandel för . Delmarknaden enstaka brev delas lämpligen upp i riksbrev och lokalbrev. Posten är den enda aktören på marknaden som erbjuder rikstäckande postservice. Enligt uppgift är av all post riksbrev . I denna mängd ingår också stora sändningar. Brev som lämnas in för att delas ut på samma ort betecknas som lokalbrev och utgör av all post. Nästan alla lokalbrev torde vara enstycksförsändelser och bör inte förväxlas med lokalt inlämnade sändningar, även om dessa i något fall också kan utgöras av lokalbrev. Av de ca 70 verksamma postföretagen som vuxit fram, främst , är de flesta mycket små och lokala. Dessa företag distribuerar vanligtvis mellan 150 till 700 brev vardera per dag. Ett 10-tal lokalpostföretag är något större med en daglig volym om 1 000 2 500 brev var. De tre-fyra största lokalpostföretagen, av vilka ett par kan sägas ha regional täckning, distribuerar upp till 5 000 brev . Det finns inga säkra uppgifter om hur stor del av respektive lokal marknad dessa nya företag har. På några orter har de varit förhållandevis framgångsrika. Totalt sett torde Postens marknadsandel ändå vara av delmarknaden för enstaka brev. har beslutat om ändringar i postlagen (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304) varigenom det fastställts vad statens krav för den samhällsomfattande posttjänsten skall omfatta och hur dessa skall säkerställas för att de postpolitiska målen skall uppnås. Dessutom anpassades lagen till och rådets direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna. I regeringens proposition redovisas att regeringen tillsatt en utredning om statens ansvar för en grundläggande betaltjänst och kontantförsörjning (Fi 1998:04). Utredningen skall vara slutförd . Den huvudsakliga förändringen enligt beslut är att tillstånd för att bedriva postverksamhet får förenas med tidsbegränsade villkor, vilket tidigare inte varit möjligt. PTS, som ansvarar för tillståndsgivning, har även ansvar för precisering av villkor för respektive postoperatör. Villkoren kan t.ex. innefatta en skyldighet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst, att på ett visst sätt uppfylla krav på tillförlitlighet och integritetsskydd, att ta hänsyn till handikappades behov av posttjänster eller att beakta totalförsvarets behov under höjd beredskap. I postlagen har vidare införts ett bemyndigande för regeringen att föreskriva att priser för tjänster som ingår i postverksamhet inte får överstiga vissa nivåer. Regeringen har i förordning också föreskrivit ett pristak för enstaka försändelser som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten. Detta ersätter den tidigare prisregleringen i avtal mellan staten och Posten. har statens tidigare krav i avtalet på att Posten måste erbjuda rabattfrimärken till privatpersoner slopats. Förändringar av servicenivån i post- och kassaservice PTS har i sin rapport och konkurrens lämnat en redovisning till regeringen om 1997 års förändringar av servicenivån samt konkurrenssituationen i landet. Postservice Enligt det avtal som var gällande t.o.m. mellan staten och posten skulle företaget tillhandahålla daglig service, i normalfallet , för alla fasta hushåll, företag och organisationer. Ett antal avlägset belägna hushåll, företrädesvis i skärgårdarna och i fjällvärlden, hade inte daglig postutdelning. Dessa fick i stället sin post två till med postväska. Enligt avtalet fick inte antalet hushåll som saknar daglig postservice öka. Vid utgången av var antalet hushåll som saknar daglig postservice 1 209 st. Enligt Posten är denna nivå i princip oförändrad och enligt PTS finns det inga andra omständigheter som pekar på att antalet skulle ha ökat . Från har Postens tillstånd förenats med villkor. Dessa villkor omfattar i huvudsak de krav som ställdes på Posten i det tidigare avtalet. Ett internationellt mått på servicenivån är hur stor andel av de brev som postats för utdelning nästa vardag som verkligen kommer fram . har Posten förbättrat sitt system för att mäta denna kvalitet i brevbefordran. PTS har tagit del av systemets uppbyggnad och funnit det tillförlitligt. De servicemått som Posten redovisat bekräftas också av en undersökning som PTS genomfört tillsammans med och , 1998:1 Brevbefordran inom . Undersökningen omfattade drygt 6 700 försändelser varav kom fram . Enligt den information som PTS har kunnat inhämta har inte Posten vidtagit några åtgärder i övrigt beträffande brevdistributionen som har gett några generella effekter på servicenivån, utan den får anses vara åtminstone lika hög som föregående år. Kassaservice Enligt nu gällande avtal mellan staten och Posten skall kassaservice tillhandahållas . Kassatjänsterna utförs dels vid Postens fasta kassaställen (Postkontor, Post i butik etc.) och dels av lantbrevbärarna. Den genomgående trenden har varit att antalet kassatransaktioner minskat. Antalet transaktioner har halverats och minskningen fortsätter med en takt av ca 7 . Den helt dominerande orsaken till detta är att hushållen och företagen väljer andra, billigare och bekvämare former för sina transaktioner. För att möta den vikande efterfrågan på kassatjänster har Posten omstrukturerat sitt servicenät. De förändringar som genomförts har främst bestått av övergång från postkontor till annan serviceform (t.ex. Post i butik), samt en viss utglesning av kontorsnätet i större städer med förorter. Enligt PTS bedömning påverkar denna typ av förändring i mycket begränsad omfattning rikstäckningen . PTS menar vidare att en indragning eller flyttning av ett kontor i en större stad visserligen påverkar tillgängligheten till kassaservicen för de närmast berörda, men att de alternativ som dessa hänvisas till finns inom ett från rikstäckningssynpunkt acceptabelt avstånd. Enligt avtalet mellan staten och Posten bör antalet hushåll som saknar daglig kassaservice inte öka. var antalet hushåll utan fem dagars service 1 630. Antalet har minskat något, huvudsakligen beroende på utflyttning från glesbefolkade områden. Enligt PTS bedömning har antalet inte ökat . För att närmare undersöka allmänhetens vanor när det gäller kassaärenden samt hur av Posten genomförda förändringar i servicenätet upplevs har på uppdrag av PTS gjort en telefonenkät. Den genomfördes och omfattade ett riksrepresentativt urval av 1 000 svenskar i åldern och uppåt. Undersökningen visar bl.a. att av de tillfrågade utnyttjar post- eller bankgiro för att betala sina räkningar, medan betalar sina räkningar över-disk hos Posten. En försiktig slutsats av undersökningen är, enligt PTS, att de förändringar som genomförts i Postens servicenät försämrar servicenivån för dem som bor i närheten av de servicepunkter som läggs ner eller flyttas. Förändringarna är nödvändiga för att begränsa effekterna av den sjunkande efterfrågan på kassatjänster. Det är emellertid ett förhållandevis begränsat antal hushåll som berörs och de alternativ som erbjuds innebär ändå en acceptabel servicenivå. Revisionens iakttagelser beträffande PTS årsredovisning () har granskat PTS årsredovisning (K98/762/1), underliggande redovisning och ledningens förvaltning för . RRV har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar. Anslag för C1 Utgift Tusental kronor 149 800 1999 Förslag 147 391 2000 Beräknat 165 275 1 2001 Beräknat 168 049 1 1 Motsvarar 162 391 tkr prisnivå. Verksamheten inom PTS finansieras med avgifter som inlevereras på särskild inkomsttitel med undantag för förvaltningskostnader för verksamheterna samhällsåtaganden och totalförsvar. Anslaget C1 , är bruttofinansierat på statsbudgetens utgiftssida. Avgifter tas ut från dem som berörs av myndighetens verksamhet. Sådana offentligrättsliga avgifter får inte disponeras av myndigheten. Även förvaltningskostnader för verksamheterna Totalförsvar samt samhällsåtaganden finansieras från detta anslag. Denna del av anslaget finansieras dock inte med avgifter. En jämförelse mellan utfall och budget visar på ett anslagssparande om . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen 1998 när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 156 924 Pris- och löneomräkning 5 371 Justering av 96 Minskat resursbehov 15 000 Förslag 1999 147 391 Regeringens överväganden Resultatinformation Myndigheten beräknar att de årliga avgiftsintäkterna skall motsvara den årliga självkostnaden . Detta skall i första hand uppnås genom avgiftsändringar och innebär att PTS inleverans mot inkomsttitel kommer att underskrida begärt förvaltningsanslag enligt regeringsbeslut (K96/4207/1). Beräknad inleverans till inkomsttitel för uppgår till . De samhällsåtaganden som upphandlas (handikapp, totalförsvar till viss del) finansieras med medel från statsbudgeten. På tele- och radioområdet har samtliga mål uppfyllts. Ett av verksamhetsmålen på postområdet har inte uppfyllts den genomsnittliga handläggningstiden för tillståndsärenden har varit för lång. Detta beror främst på den oväntat stora tillströmningen av postoperatörer. Det utgående anslagssparandet om från disponeras av myndigheten. Slutsatser PTS har i stort sett uppfyllt verksamhetsmålen. Regeringen anser att anslagssparandet om även fortsättningsvis disponeras av myndigheten och bl.a. bör utnyttjas för myndighetens åtgärder beträffande myndighetens eget datorstöd inför skiftet . Åtgärder och verksamhet inom ramen för sektorsansvaret kommer att krävas på grund av den ökade komplexiteten på post- och telemarknaderna. Ordförandeskapet ställer också ökade krav på verksamheten i form av kompetensutveckling och resursförstärkning. Myndigheten beräknar att de årliga avgiftsintäkterna bör motsvara självkostnaden . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Offentligrättslig verksamhet (tkr) Intäkter till inkomsttitel (som inte får disponeras)1 Resultat Utfall 1997 126 437 136 188 -9 751 Prognos 1998 113 000 156 924 -43 924 Budget 1998 113 000 156 900 -43 900 1 Avser avgifter som tas ut under utgiftsområde 22. C2 Upphandling av samhällsåtaganden Utgift Tusental kronor 151 900 1999 Förslag 157 484 2000 Beräknat 157 484 2001 Beräknat 157 484 Anslaget används till att trygga funktionshindrades behov av effektiva telekommunikationer och posttjänster genom upphandling. En jämförelse mellan budget och utfall visar på ett anslagssparande om . Från äldre anslaget D2 Upphandling av särskilda samhällsåtaganden finns en ingående reservation om . Handikappåtgärderna är relaterade till volym, dvs. antalet funktionshindrade som är i behov av tjänsten samt utnyttjandegraden. Detta innebär svårigheter att i förhand skatta utfallet. I anslagsberäkningen finns därför inlagd en reservation för eventuell volymökning. Kostnaderna för förmedling av texttelefoni och blindskriftsförsändelser är också beroende av antalet personer som har behov av åtgärderna. Eftersom tjänsterna upphandlas är utbetalningstillfällena ojämna. Regeringens överväganden Resultatinformation Ett flertal tjänster har upphandlats och drivs enligt avtal, bl.a. nummerupplysning för synskadade, befordran av blindskriftsförsändelser mellan synskadade och från institutioner, utsträckt lantbrevbärarservice för äldre och handikappade samt drift av en databas med samhällsinformation för personer med funktionshinder. pågår försöksverksamhet med teckentolkning via bildtelefoni. Tjänsten är mycket efterfrågad och kommer efter upphandling att permanentas.