prop · GM0369 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:69 Särskilda mervärdesskatteregler för investeringsguld Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås särskilda mervärdesskatteregler för investeringsguld. Reglerna, som är baserade på ett EG-direktiv, innebär att omsättning av guld i investeringssyfte skall undantas från mervärdesskatt. Syftet är att beskatta handeln med investeringsguld på samma sätt som finansiella tjänster för vilka gäller ett motsvarande undantag. Syftet är också att komma tillrätta med den konkurrenssnedvridning som råder mellan medlemsländerna på grund av skillnader i beskattningen av investeringsguld. Reglerna har utformats så att det skall bli tekniskt möjligt att förhindra de omfattande bedrägerier med guld som förekommer inom gemenskapen. Med investeringsguld menas guldtackor och guldmynt som omsätts i investeringssyfte oavsett om guldet är representerat av värdepapper eller inte. Med skattefriheten följer inte någon rätt till återbetalning av ingående skatt. En möjlighet att välja att bli skattskyldig har därför införts i de fall då investeringsguldet omsätts för industriändamål. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 4 2.2 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 9 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Bakgrund 13 5 Den svenska guldhandeln 15 6 Regeringens förslag 15 6.1 Undantag för investeringsguld 16 6.2 Begreppet investeringsguld 17 6.3 Rätt till skattskyldighet i vissa fall 19 6.4 Återbetalning av ingående skatt 22 6.5 Särskilda skyldigheter för dem som handlar med investeringsguld 23 6.6 Omvänd skattskyldighet 26 6.7 Transaktioner på en reglerad guldmarknad 28 7 Ikraftträdande 29 8 Ekonomiska konsekvenser 29 9 Författningskommentar 30 9.1 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 30 9.2 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 39 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över promemoria om särskilda mervärdesskatteregler för investeringsguld (Fi 1999:211) 42 Bilaga 2 Lagrådets yttrande 43 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 44 Rättsdatablad 45 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 2. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) dels att 1 kap. 2 §, 3 kap. 23 § och 10 kap. 12 § samt rubriken närmast före 10 kap. 12 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 1 kap. 18 §, 3 kap. 10 a 10 c §§, 10 kap. 11 c och 11 d §§ och 11 kap. 5 b §, samt närmast före 3 kap. 10 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 § Skyldig att betala mervärdesskatt (skattskyldig) är 1. för sådan omsättning som anges i 1 § första stycket 1, om inte annat följer av 2 4: den som omsätter varan eller tjänsten, 1. för sådan omsättning som anges i 1 § första stycket 1, om inte annat följer av 2 4 a: den som omsätter varan eller tjänsten, 2. för omsättning som anges i 1 § första stycket 1 av sådana tjänster som avses i 5 kap. 7 §, om den som omsätter tjänsten är en utländsk företagare och förvärvaren är en näringsidkare: den som förvärvar tjänsten, 3. för omsättning som anges i 1 § första stycket 1 av sådana tjänster som avses i 5 kap. 5 a, 6 a, 6 b och 7 a §§, om den som omsätter tjänsten är en utländsk företagare och förvärvaren är registrerad till mervärdesskatt här: den som förvärvar tjänsten, 4. för sådan efterföljande omsättning inom landet som avses i 3 kap. 30 b § första stycket: den till vilken omsättningen görs, 4 a. för omsättning som anges i 1 § första stycket 1 mellan näringsidkare som är eller skall vara registrerade till mervärdesskatt här, av guldmaterial eller halvfärdiga produkter med en finhalt av minst eller av investeringsguld om den som omsätter guldet är skattskyldig enligt 3 kap. 10 b §: den som förvärvar varan, 5. för sådant förvärv som anges i 1 § första stycket 2: den som förvärvar varan, och 6. för import av varor: den som är skyldig att betala skatt enligt 10 § tullagen (1994:1550) för den importerade varan. Särskilda bestämmelser om vem som i vissa fall är skattskyldig finns i 6 kap., 9 kap. och 9 c kap. 18 § Med i n v e s t e r i n g s g u l d förstås 1. guld i form av en tacka eller platta med en vikt som godtas på någon av marknaderna för sådant guld och med en finhalt av minst , oavsett om guldet representeras av värdepapper eller inte, 2. guldmynt som har en finhalt av minst 900 tu- sendelar, är präglade , är eller har varit gällande be- talningsmedel i ursprungslandet, och normalt säljs till ett pris som inte överstiger det öppna marknadsvärdet för guldinnehållet i myntet med . Små tackor eller plattor med en vikt av eller mindre omfattas inte av första stycket 1. Guldmynt som omfattas av den förteckning som offentliggörs i C-serien av Europeiska gemenskapens officiella tidning skall anses uppfylla kriterierna i första stycket 2 under hela det år förteckningen gäller. Guldmynt enligt denna paragraf skall inte anses omsatta på grund av det numismatiska värdet. 10 a § Från skatteplikt undantas om- sättning av investeringsguld, inbe- gripet investeringsguld representerat av värdepapper, om omsättningen medför en äganderätt till eller en fordran på guldet. Från skatteplikt undantas även förmedling som görs för någon annans räkning i dennes namn, om förmedlingen avser en omsättning enligt första stycket. 10 b § En näringsidkare har rätt att bli skattskyldig för en omsättning som annars skulle ha undantagits enligt 10 a § första stycket om han 1. framställer investeringsguld eller omvandlar guld av något slag till investeringsguld och omsättningen görs till en annan näringsidkare, eller 2. i sin yrkesverksamhet normalt omsätter guld för industriellt ändamål och omsättningen avser investeringsguld enligt 1 kap. 18 § första stycket 1 och görs till en annan näringsidkare. 10 c § Ett ombud har rätt att bli skattskyldigt för förmedling som annars skulle ha undantagits enligt 10 a § andra stycket om den för vars räkning förmedlingen görs är skattskyldig enligt 10 b §. 23 § Från skatteplikt undantas omsättning av följande slag av varor och tjänster: 1. sedlar och mynt som är gällande betalningsmedel, dock inte samlarföremål eller guldmynt som omsätts efter sitt metallvärde, 1. sedlar och mynt som är gällande betalningsmedel, dock inte samlarföremål, 2. läkemedel som lämnas ut enligt recept eller säljs till sjukhus eller förs in i landet i anslutning till sådan utlämning eller försäljning, 3. modersmjölk, blod eller organ från människor, 4. flygbensin och flygfotogen, 5. lotterier, inräknat vadhållning och andra former av spel, 6. tjänster som avser gravöppning eller gravskötsel när tjänsten tillhandahålls av huvudmannen för en allmän begravningsplats, och 7. guld som levereras till riksbank. 11 c § Vid omsättning som är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 10 a § har en näringsidkare rätt till återbetalning av ingående skatt som avser 1. förvärv av investeringsguld om den som omsätter investeringsguldet till honom är skattskyldig enligt 3 kap. 10 b §, 2. förvärv eller import av annat guld än investeringsguld som därefter av näringsidkaren eller för hans räkning omvandlas till investeringsguld, eller 3. förvärv av tjänster som inne- bär en förändring av form, vikt eller finhalt på guld, inbegripet investeringsguld. 11 d § Vid omsättning som är undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 10 a § har en näringsidkare, som framställer investeringsguld eller omvandlar guld av något slag till investeringsguld, rätt till återbetalning av ingående skatt som avser förvärv eller import av varor eller tjänster som är knutna till framställningen eller omvandlingen av guldet, som om omsättningen hade varit skattepliktig. 12 § Den som omsätter varor eller tjänster genom export har rätt till återbetalning av ingående skatt för vilken han saknar rätt till avdrag enligt 8 kap. på grund av att omsättningen sker utanför EG. Rätten till återbetalning gäller under förutsättning att omsättningen är skattepliktig eller undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 9 § utom tredje stycket 2, 10 §, 19 § första stycket 2, 21 §, 23 § 1, 2 eller 4, 30 c § eller 30 e §. Den som omsätter varor eller tjänster genom export har rätt till återbetalning av ingående skatt för vilken han saknar rätt till avdrag enligt 8 kap. på grund av att omsättningen sker utanför EG. Rätten till återbetalning gäller under förutsättning att omsättningen är skattepliktig eller undantagen från skatteplikt enligt 3 kap. 9 § utom tredje stycket 2, 10 §, 10 a § 19 § första stycket 2, 21 §, 23 § 1- 4, 30 c § eller 30 e §. 5 b § Om skattskyldighet föreligger för en säljare enligt 3 kap. 10 b § eller för ett ombud enligt 3 kap. 10 c §, skall en faktura eller jämförlig handling, utöver vad som anges i 5 §, innehålla uppgift om detta förhållande. Om skattskyldighet föreligger för en förvärvare enligt 1 kap. 2 § första stycket 4 a, skall en faktura eller en jämförlig handling, utöver vad som anges i 5 §, innehålla uppgift om detta förhållande och om säljarens registreringsnummer till mervärdesskatt. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2.2 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs1 i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) dels att 1 kap. 1 och 4 §§, 14 kap. 3 § och 22 kap. 11 § samt rubriken till 15 kap. skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 14 kap. 1 a § och 15 kap. 6 a och 8 a §§, samt närmast före 14 kap. 1 a § och 15 kap. 6 a och 8 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 §2 1 § Denna lag gäller vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av 1. sådan skatt eller avgift som avses i 1 kap. 1 § första stycket taxeringslagen (1990:324), 2. avgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, 3. skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 4. begravningsavgift enligt begravningslagen (1990:1144), 5. skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), 6. avgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 7. avgift som avses i lagen (1999:000) om avgift till registrerat trossamfund, 8. skattetillägg och förseningsavgift i fråga om sådan skatt eller avgift som avses i 1 7, förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) samt kontrollavgift enligt lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m., och 8. skattetillägg och förseningsavgift i fråga om sådan skatt eller avgift som avses i 1 7, kontrollavgift enligt 15 kap. 6 a §, förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152) samt kontrollavgift enligt lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m., och 9. ränta på skatt, skattetillägg eller avgift som avses i 1 8. Om inte annat särskilt anges gäller lagen inte när skatt skall tas ut enligt mervärdesskattelagen vid import av varor. I sådant fall gäller tullagen (1994:1550). 4 § Vad som sägs i denna lag om skatt och skattskyldig gäller även 1. avgift och avgiftsskyldig, 2. belopp som skall dras från ersättning för arbete, ränta eller utdelning för betalning av preliminär skatt (avdragen skatt) och den som är skyldig att göra sådant avdrag, samt 3. skattetillägg, förseningsavgift och ränta och den som är skyldig att betala skattetillägg, avgift eller ränta. 3. skattetillägg, förseningsavgift, kontrollavgift och ränta och den som är skyldig att betala skattetillägg, avgift eller ränta. Med skatt likställs 1. belopp som någon annan än den skattskyldige är betalningsskyldig för enligt denna lag eller, såvitt gäller belopp som har debiterats enligt denna lag, 2 kap. 20 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag, och 2. belopp som betalats tillbaka till den skattskyldige men som på grund av ett senare beskattningsbeslut skall betalas in igen till skattemyndigheten. Med skattskyldig likställs 1. handelsbolag även om det inte är skyldigt att betala någon av de skatter som anges i 1 §, 2. den som har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt enligt 10 kap. 9 13 §§ mervärdesskattelagen (1994:200), 3. den som utan att vara skattskyldig här i landet har fått en F- skattsedel enligt 4 kap. 7 eller 8 §, 4. den som skattemyndigheten enligt 23 kap. 3 § har beslutat skall svara för redovisning och betalning av skatt som hänför sig till verksamhet som bedrivs genom enkelt bolag eller partrederi, 5. den som är grupphuvudman enligt 6 §, och 6. delägare i handelsbolag som enligt 2 kap. 20 § lagen om handelsbolag och enkla bolag har ålagts betalningsskyldighet för skatt. 1 a § En näringsidkare som omsätter investeringsguld som avses i 1 kap. 18 § mervärdesskattelagen (1994: 200) till en köpare i eller annat skall vid transaktioner överstigande kontrollera identiteten hos köparen. Detsamma gäller om transaktionen inte överstiger nämnda belopp men kan antas ha samband med en annan transaktion och tillsammans med denna överstiger beloppet. Om summan inte är känd för en transaktion, skall identiteten kontrolleras så snart summan av transaktionerna överstiger det angivna värdet. Ett företag med verksamhet som beskrivs i 2 § första stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt behöver inte utföra identitetskontroll beträffande ett annat sådant företag hemmahörande inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vid identitetskontrollen skall säljaren föra anteckningar om vad transaktionen avser och om köparens namn, personnummer, adress och telefonnummer. Om det är fråga om en juridisk person skall även uppgifter om firma och organisationsnummer antecknas. Sådana anteckningar behöver dock inte göras, om en kopia av F- skattebevis överlämnas. Handlingar och uppgifter som lämnats vid identitetskontroll skall bevaras efter utgången av det kalenderår kontrollen gjordes. 3 § får förelägga den som är eller kan antas vara deklarationsskyldig att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av deklarationen eller av annan uppgiftsskyldighet enligt denna lag. 15 kap. Skattetillägg och förseningavgift får också förelägga den som skall utföra identitetskontroll enligt 1 a § att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som använts vid identitetskontrollen. 15 kap. Skattetillägg, förseningsavgift och kontrollavgift 6 a § Om säljaren inte fullgjort skyldigheten att utföra en sådan identitetskontroll av köparen som avses i 14 kap. 1 a §, skall skattemyndigheten påföra säljaren en kontrollavgift på för varje tillfälle då skyldigheten inte har fullgjorts. 8 a § Säljaren skall befrias helt från en kontrollavgift om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den. Detta skall beaktas även om ett yrkande om befrielse inte har framställts. 22 kap. 11 §3 Överklagande av beslut av länsrätten i fråga om 1. preliminär taxering, 2. sättet att ta ut preliminär skatt, 3. debitering eller ändring av preliminär skatt, 4. verkställande av skatteavdrag, 5. anstånd med redovisning eller inbetalning av skatt, 6. befrielse från skattetillägg och förseningsavgift enligt 15 kap. 7 och 8 §§ och ränta enligt 19 kap. 11 §, 6. befrielse från skattetillägg och avgift enligt 15 kap. 7, 8 och 8 a §§ samt ränta enligt 19 kap. 11 §, 7. överföring av skatt till en annan stat, samt 8. beslut enligt lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m. får prövas av kammarrätten endast om den har meddelat prövningstillstånd. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning antogs ett EG-direktiv om nya mervärdesskatteregler för investeringsguld. Direktivet går under beteckningen "Rådets direktiv /80/EG om komplettering av det gemensamma systemet för mervärdesskatt och om ändring av direktiv /388/EEG särskilda regler för investeringsguld" (EGT L 281, 17.10.1998, s. 31), i fortsättningen direktiv /80/EG. Genom de nya reglerna undantas handel med investeringsguld från mervärdesskatt. En EG-harmonisering av mervärdesbeskattningen inom detta område har ansetts nödvändig för att förhindra konkurrenssnedvridning i handeln mellan medlemsländerna och för att minska risken för guldbedrägerier inom gemenskapen. Reglerna skall vara införda i medlemsländernas lagstiftning . Till grund för direktivet ligger kommissionens förslag av om särskilda regler för guld, KOM(92) 441 slutlig (EGT C 302, 19.11.1992, s. 9). Ekonomiska och sociala kommittén och har yttrat sig över förslaget (EGT C 161, , s. 25 resp. EGT C 91, 28.3.1994, s. 91). Förslaget har därefter bearbetats i rådsarbetsgruppen för finansiella frågor under framför allt det italienska och det brittiska ordförandeskapet (resp. ). När direktivet slutligen antogs hade det genomgått stora förändringar i förhållande till kommissionsförslaget. Inom har utarbetats en promemoria med förslag till sådana ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200) och skattebetalningslagen (1997:483) som föranleds av direktiv /80/EG. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Promemorian och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgängliga hos (dnr Fi 1999/211). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200, ML) och förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483, SBL). Lagrådet har inte haft något att erinra mot förslagen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Den föreslagna ändringen i 10 kap. 12 § ML och en justering av 1 kap. 4 § SBL har tillkommit efter det att regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande. Ändringsförslagen är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. 4 Bakgrund Den centrala rättsakten för mervärdesbeskattningen inom EG utgörs av "Rådets sjätte direktiv /388/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund" (EGT L 145, , s. 1), senast ändrat genom rådets direktiv /95/EG (EGT L 338, 28.12.1996, s. 89), i fortsättningen sjätte direktivet. I sjätte direktivet undantas försäljning av guld till centralbanker från mervärdesskatt. Undantaget, som är förenat med avdragsrätt för ingående skatt, rör både inhemska tillhandahållanden (artikel 15.11) och import av guldet (artikel 14.1.j). Skattefrihet gäller också för transaktioner med sedlar och mynt som används som betalningsmedel, med undantag för samlarföremål. Med samlarföremål avses guld-, silver eller andra metallmynt eller sedlar som normalt inte används som betalningsmedel samt mynt av numismatiskt intresse (artikel 13.B.d.4). Övriga transaktioner med guld skall i princip beskattas. Det gäller oavsett om guldet används i investeringssyfte eller för industriändamål. Trots detta föreligger det stora skillnader i medlemsländernas beskattning av handeln med guld. De länder som var medlemmar i när sjätte direktivet antogs, fick en rätt att övergångsvis behålla redan befintliga undantag för transaktioner med annat guld än sådant guld som används för industriändamål (artikel 28.3.b och annex F, punkt 26). Medlemsländerna har vidare infört särordningar för guldhandeln med stöd av artikel 27 i sjätte direktivet. Artikeln reglerar möjligheten att avvika från direktivet av förenklingsskäl eller för att förhindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandraganden. För länder som beskattar investeringsguld finns slutligen betydande skillnader när det gäller skattesatsens storlek. Variationerna i beskattningen av guld har lett till konkurrenssnedvridningar mellan medlemsländerna. Det föreligger också stora problem med guldbedrägerier där gärningsmännen har utnyttjat medlemsländernas skilda regler för beskattning av denna vara (se avsnitt 6.6). Övergångsreglerna för beskattningen av investeringsguld (annex F, punkt 26) blev först föremål för en översyn inom ramen för det s.k. artonde rådsdirektivet (direktiv /465/EEG). På grund av invändningar från utgick dock frågan från den slutliga text som antogs 1989. Under åberopande av guldsektorns särskilda natur gick i stället kommissionen med på att utreda mervärdesbeskattningen av guld mera i detalj och att lägga fram ett särskilt förslag angående denna fråga före (artikel 12.e första stycket i sjätte direktivet). Vidare beslöts att medlemsländerna skulle vidta alla nödvändiga åtgärder för att bekämpa bedrägerier inom detta område. Exempelvis tilläts länderna införa ett särskilt redovis- ningssystem som innebar att köparen och inte säljaren blev betalningsskyldig för skatten (artikel 12.3.e andra stycket i sjätte direktivet). Det nu aktuella direktivet 98/80/EG grundar sig på det förslag, KOM(92) 441 slutlig, som kommissionen åtog sig att lämna års utgång. I det följande lämnas förslag till hur direktivet skall införlivas i svensk mervärdesskattelagstiftning. Först följer dock en kort redogörelse för vad som gäller för handeln med guld i . 5 Den svenska guldhandeln Av den totala guldbrytningen i svarar för ca. Guld framställs inte bara från gruvmalm utan också genom nedsmältning av skrot och annat guldbärande råmaterial. Råmaterialet till denna framställning importeras i hög utsträckning från tredje land. Den största producenten framställer ca. Det svenska guldet går till andra EU-länder eller exporteras till tredje land. Endast en mindre del används i inhemsk industri, framför allt till smyckestillverkning. En liten andel går till dentalguld. producerar rent guld i form av tackor om och som granulat. Någon tillverkning av småtackor eller annat guld för investeringsändamål förekommer inte . I huvudsak beskattas all handel med guld i . Beskattningen sker enligt normala mervärdesskatteregler och efter den generella skattesatsen . Det gäller oavsett om guldet skall användas för investeringsändamål eller i industriellt syfte. I mervärdesskattelagen (1994:200, ML) görs endast undantag för guld som levereras till eller importeras av riksbank (3 kap. 23 § 7 ML jämförd med 3 kap. 1 § ML). Vidare finns en bestämmelse om skattefrihet för sedlar och mynt som är gällande betalningsmedel (3 kap. 23 § 1 ML). Skattefriheten gäller dock inte samlarföremål eller guldmynt som omsätts efter sitt metallvärde. Skattefriheten är i bägge fallen förenad med återbetalningsrätt för ingående skatt (10 kap. 11 § ML). 6 Regeringens förslag I det följande diskuteras den skattefrihet som enligt direktiv /80/EG skall gälla för investeringsguld (avsnitt 6.1). Därefter behandlas begreppet investeringsguld (avsnitt 6.2) och rätten att bli skattskyldig för omsättning av investeringsguld i vissa fall (avsnitt 6.3). Frågor som rör avdragsrätten för ingående skatt (avsnitt 6.4) och vilka särskilda skyldigheter som skall gälla för dem som handlar med investeringsguld (avsnitt 6.5) diskuteras därefter. Vidare behandlas möjligheten att i vissa fall göra köparen skattskyldig för en guldtransaktion, s.k. omvänd skattskyldighet (avsnitt 6.6). Slutligen redogörs för möjligheten att införa en särskild suspensionsordning för beskattningen av guldtransaktioner på en reglerad guldmarknad (avsnitt 6.7). De särskilda mervärdesskattereglerna för guld i direktiv /80/EG utgör i tekniskt avseende ett tillägg till sjätte direktivet genom att regleringen tagits in där i en ny artikel 26 b. När det i fortsättningen hänvisas till artikel 26 b i direktiv /80/EG avses således artikel 26 b i sjätte direktivet i dess lydelse enligt direktiv /80/EG.