prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Rymdstyrelsen gör dessutom en årlig granskning av det nationella rymdforskningsprogrammet i samband med granskningen av ansökningarna. Samtliga myndigheter har intensifierat arbetet med utvärderingar av olika forskningsområden. Utvärderingarna, där internationell expertis ofta anlitas, utgör en god grund för att bedöma kvalitén i den svenska forskningen, dess styrka och svagheter, som strukturella problem ofta uppmärksammas. Det har bl.a. gällt vissa brister i forskarrörlighet och förnyelse av forskningen. Statistik som rör publicering och citering av vetenskapliga artiklar är ett annat mått som kan användas för att bedöma den svenska forskningen i ett internationellt jämförande perspektiv. Publiceringen i internationellt erkända tidskrifter och andelen artiklar som publiceras tillsammans med forskare vid andra högskolor i landet och i utlandet, inte minst EU, har ökat starkt inom många områden. Sammantaget visar utvärderingar och publiceringsstatistik att den svenska forskningen ligger vid forskningsfronten inom många ämnesområden. Förnyelse inom forskningen Myndigheterna skall prioritera förnyelsen inom forskningen samt bidra till ökat samarbete mellan forskare, ökad rörlighet av forskare mellan institutioner och lärosäten samt prioritera stödet till yngre forskare. Myndigheterna redovisar olika exempel på förnyelsearbete. FRN och råden har enats om att successivt öka andelen eget projektstöd till unga forskare och stimulera uppbyggnaden av nationella och internationella nätverk. Myndigheterna främjar också ökad internationell rörlighet för forskare genom ut-bytesavtal med andra länder, bidrag för forskning i utlandet, resebidrag, postdoktorstipendier och bidrag till metodikstudier för doktorander. Myndigheternas insatser för förnyelse av forskningen sker även genom stöd till forskarrekryteringen och genom bidrag till nya forskare eller nya projektinriktningar. I syfte att stärka forskningens förnyelse uppdrog regeringen åt forskningsråden inom verksamhetsområde och Rymdstyrelsen att, i samråd med och Skogs- och Jordbrukets forskningsråd, utarbeta ett samlat program för ökat stöd till yngre forskare. Uppdraget har redovisats till regeringen. I sin rapport konstaterar forskningsråden att en betydande del av forskningen vid universitet och högskolor i sin praktiska del utförs av yngre forskare. Enligt forskningsråden är de yngre forskarna ofta medsökande vid ansökningar till råden om projektstöd, men de ansöker inte själva i lika hög grad. Den forskningspolitiska målsättningen är att yngre forskare i högre utsträckning bör ges en egen ställning och ett eget ansvar i forskningsprocessen. Forskningsråden har ett flertal olika sätt att stödja yngre forskare, t.ex. anställningar och projektstöd. Råden föreslår att andelen bidrag till yngre forskare skall öka, liksom olika åtgärder för att främja rörlighet och internationell anknytning. Anställningar som forskare och forskarassistent har blivit mer attraktiva som rekrytering till en fortsatt forskarkarriär. Forskningsråden föreslår en ändring av regelverket för anställningar som forskare och forskarassistent vid forskningsråden så att dessa i ökad utsträckning kan tillfalla yngre forskare. Regeringens bedömning är att svensk forskning generellt har god kvalitet men uppvisar vissa brister i vetenskaplig förnyelse. Etablerade forskningsinriktningar tenderar att dominera, eftersom yngre forskare har svårt att erhålla finansiering för egna projekt med nyskapande inriktning. En relativt låg geografisk rörlighet hos de akademiska forskarna minskar även förutsättningarna för kreativa möten mellan olika projekt och forskningsfält. För att stärka den nyskapande forskningen och underlätta etableringen av nya forskningsinriktningar är det angeläget att forskningsråden ökar andelen bidrag som yngre forskare självständigt ansvarar för. Enligt regeringens mening bör detta kombineras med åtgärder som främjar såväl den internationella som den nationella rörligheten. En viktig förutsättning för att yngre forskare skall kunna etablera självständig forskning är möjligheten att erhålla en anställning. Anställning som forskarassistent utgör en viktig komponent i forskarkarriären genom att den ger just yngre forskare en möjlighet till självständig verksamhet. Enligt högskoleförordningen (1993:100) bör den som har avlagt doktorsexamen eller motsvarande utländsk examen högst före ansökningstidens utgång i första hand komma i fråga för anställning som forskarassistent. Anställning som forskarassistent vid forskningsråden regleras enligt förordningen (1986:364) om tjänster vid forskningsråd. Denna förordning hänvisar till vad som föreskrivs i högskole-förordningen om anställning av forskarassistenter. Med beaktande av forskningsrådens särskilda ansvar för att identifiera och bygga upp forskning inom nya områden torde det vara möjligt för forskningråden att medverka till att forskare som disputerat i högre utsträckning än får dessa anställningar. Forskningens samhällsrelevans och nyttiggörande har begreppet relevans i forskningen fått ökad tyngd i de forskningpolitiska bedömningarna. Resultaten av forskningen, oavsett dess ursprungliga syfte, bör i större utsträckning kunna nyttiggöras. I forskningspropositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), redovisade regeringen de allmänna riktlinjer som skall gälla för bl.a. forskningens samhällsrelevans och nytta. FRN, forskningsråden inom verksamhetsområde och Rymdstyrelsen fick i uppdrag att redovisa vilka kriterier för samhällsrelevans som de tillämpar och hur dessa beaktas, samt redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av de riktlinjer som beslutat när det gäller att forskningspolitikens inriktning skall svara mot behoven i samhället och att forskningen skall komma till nytta. De forskningsfinansierande myndigheterna inom verksamhetsområdet har olika förutsättningar och perspektiv på frågan om samhällsrelevans. Inslaget av forskning som kommer till direkt nytta varierar liksom på vilken sikt detta sker. Inslaget av prövning ur avnämarsynvinkel vid tillkomsten av nya forskningsprojekt varierar också. Forskning finansierad av skapar kulturella värden och sociala kunskapsvärden men är i mindre grad "externt efterfrågestyrd". FRN å andra sidan arbetar enligt sina instruktioner med samhällsfrågor och ny forskning tillkommer ofta i samspel med samhällsrepresentanter. NFR hävdar starkt ett ansvar för obundet kunskapssökande, men har fört en dialog med företrädare för olika industrisektorer om kunskapsbehov på en övergripande nivå och har t. ex. som programansvarig myndighet för EU:s bioteknikprogram en inblick i industriell forskning på området. Det anslag som Rymdstyrelsen har under utgiftsområde 16, används också för grundforskning men i och med myndighetens vidare roll och rymdforskningens högteknologiska innehåll finns möjligheter till kunskapsutnyttjande på kortare sikt. MFR och TFR utvecklar och utnyttjar en bred bas av kunskap genererad genom grundforskning för att svara på frågor inom vissa bestämda samhällsområden. Den kliniska delen av medicinsk forskning ligger mycket nära ett direkt nyttiggörande av forskningsresultat. TFR prövar den industriella relevansen hos forskning som finansieras och har ambitionen att i viss mån omfördela forskningsmedel för en bättre anpassning till samhällets behov. Forskningen är samhällsrelevant genom att den tillför ett värde av betydelse för samhället i stort. Detta värde är beroende av forskningens kvalitet men också av forskarnas förmåga att informera om sin forskning. Överföring av kunskap genom forskningsinformation är ett viktig sätt att nyttiggöra forskning. Kunskapsöver-föring sker också när doktorander och forskare deltar i forskningsprojekt som är gemensamma för högskola och näringsliv. Denna form av kunskapsöverföring är väl så viktig för nyttiggörandet av forskning. Tvärvetenskaplig forskning Samhällsfrågornas komplexitet kräver ofta ett tvärvetenskapligt och flerdisciplinärt angreppssätt. FRN som enligt sin instruktion skall beakta behovet av tvär- och mångvetenskaplig forskning, arbetar med temaområden som t.ex. individ samhälle hälsa och teknik informationskultur samhälle . har initierat gränsöverskridande program som Forskning om och Kultur och samhälle i Väst- och . MFR stödjer en rad områden av tvärvetenskaplig karaktär och har tillsammans med och utarbetat ett nationellt forskningsprogram kring ojämlikhet i hälsa. NFR har, i samarbete med TFR och , ett program för interaktion mellan matematik, naturvetenskap och teknik. Rådet har också inrättat särskilda insatsområden för att stimulera samarbete i gränsområden. TFR har en särskild beredningsgrupp för gränsöverskridande forskning. Även materialforskning, medicinsk teknik och mekatronik (mekanik plus elektronik) nämns som tvärvetenskapliga områden. Rymdstyrelsen redovisar som exempel på tvärvetenskapliga projekt forskning under mikrogravitation. Medicinska mätningar på ryska kosmonauter före och efter lång vistelse i tyngdlöst tillstånd har även andra tillämpningar inom sjukvården. Forskningsmyndigheterna har en samverkansgrupp (SFS 1996:1579) där, förutom myndigheterna inom verksamhetsområde, även Skogs- och jordbrukets forskningsråd och ingår. Myndigheterna skall genom samverkansgruppen främja och samordna sin forskningsstödjande verksamhet bl. a. när det gäller tvärvetenskaplig forskning. Samverkansgruppens arbete kommer att utvärderas . Jämställdhet FRN fick ett regeringsuppdrag att stödja kvinno- och jämställdhetsforskning och har genom ett systematiskt arbete under de efterföljande åren lagt en viktig grund för att utveckla forskning utifrån ett genusperspektiv. Detta har resulterat i bl.a. att den vetenskapliga kompetensen inom området successivt byggs upp vid universitet och högskolor. försöker medvetet öka andelen kvinnor som får projektstöd. Genusperspektivet har stor relevans inom många av discipliner. MFR gör stora ansträngningar att finna kvinnliga sakkunniga vid bedömning av ansökningar till rådets forskartjänster. Rådet har inhämtat uppgifter från berörda fakulteter om kvinnliga forskare med docentkompetens som bildar en kunskapsbank vid nytillsättning i prioriteringskommittéer och vid sakkunniguppdrag. En förbättrad uppföljning av granskningsarbetet i kommittéerna och en översyn av värderingskriterierna för bl.a. kompetensbegreppet har ingått i jämställdhetsarbetet. Av NFR:s redovisning framgår att de flesta tjänsterna inom ett riktat jämställdhetsprogram med professurer och forskarassistenttjänster för underrepresenterat kön nu är tillsatta. Det finns även ett riktat postdoktorprogram för kvinnor. NFR bedömer att förhållandet att en låg andel kvinnor forskar inom naturvetenskap och matematik måste ägnas ökad uppmärksamhet. 1997 har andelen kvinnor som sökt projektbidrag hos TFR ökat från till och beviljandegraden är nu något större för kvinnor än för män. Rymdstyrelsen är uppmärksam på att det kvinnliga deltagandet i verksamheten är relativt litet och bör öka. av anställningarna som helt eller delvis finansieras av Rymdstyrelsen innehas av kvinnor. Regeringen kan konstatera att det fortfarande finns brister när det gäller jämställdhet i forskningen. Genom den i föregående avsnitt nämnda samverkansgruppen skall forskningsmyndigheterna även verka för ett ökat medvetande om genusperspektiv i forskningen och insatser för jämställdhet. Samverkansgruppen har utarbetat handlingsplaner med aktiviteter och mål för de tre områdena tvärvetenskap, genusforskning och jämställdhet. som samverkansgruppen har funnits har den varit pådrivande för myndigheternas arbete med tvärvetenskap, genusforskning och jämställdhet. Att identifiera och synliggöra dessa verksamhetsområden är ett långsiktigt arbete som kräver uthållighet, övertygelse och särskilda initiativ. När det gäller genusforskning saknas enhetliga och tydliga kriterier. Det är därför viktigt att diskutera begreppet genusforskning och dess tillämpningar inom olika discipliner och forskningsområden. Samverkansgruppen har en central roll i detta arbete. Internationell anknytning Flera av myndigheternas arbete är starkt kopplat till internationella samarbetsprojekt, internationella organisationer och EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Bland övrig internationell verksamhet märks bl.a. utbytesavtal med andra länder samt anslag för gästprofessurer. Regeringen kan utifrån myndigheternas redovisningar konstatera att den svenska forskningen överlag är starkt internationell till sin karaktär och kvalitetsbedömningen sker i internationell belysning. Därmed har den nationella forskningen en god internationell anknytning. Genom deltagandet i internationella forskningsorganisationer ges svenska forskare dessutom möjlighet att deltaga i forskning som är alltför komplex eller kostsam för ett enskilt land. Forskningsinformation Myndigheterna skall förstärka informationen om forskning och forskningsresultat. FRN har en i det svenska forskningssystemet särskild uppgift att genom forskningsinformationsinsatser på nationell nivå främja kontakterna mellan forskarna och allmänheten, bl.a. genom att stimulera forskares medverkan i samhällsdebatten. har inrättat ett särskilt utskott för att planera den löpande informationsverksamheten. Utskottet ska konkret svara för information riktad till allmänhet och särskilda grupper utanför vetenskapssamhället. MFR ägnar särskild uppmärksamhet åt kommunikation och information via Internet samt åt att förstärka kommunikationen med forskarna. NFR redovisar att en verksamhet, med forskningsattachéer inom olika ämnesområden påbörjats med syfte att öka forskningens kontaktyta mot samhället. NFR, TFR och har tillsammans utvecklat en projektdatabas () på Internet. TFR:s informationsinsatser riktar sig både till forskarsamhället i form av ansökningsinformation och en hemsida med för forskarna relevant information men också information i mer populärvetenskaplig form till allmänheten. Rymdstyrelsen planerar ett ökat deltagande i vetenskapsfestivaler och liknande arrangemang som når en bred publik. Rymdstyrelsens hemsidor på Internet ger en allmän överblick över verksamheten och skall kompletteras med lättförståeliga beskrivningar av de forskningsprojekt som Rymdstyrelsen stöder. Regeringen har i olika sammanhang betonat vikten av att forskningsinformationen förbättras. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet för till forskningsråden och Rymdstyrelsen att i samråd med FRN utarbeta en strategi för hur forskningsinformationsfrågorna skall bedrivas. Regeringen anser att flera av myndigheterna har tagit initiativ som bör utvärderas och lyftas fram som goda exempel om satsningarna visar sig framgångsrika. Det finns emellertid fortfarande behov av att vidareutveckla insatserna för forskningsinformation mot bredare målgrupper, t.ex. inom delar av det tekniska området. Nationella forskningsbibliotek ansvarar för de två huvudmyndigheter, Kungl. (KB) och Arkivet för ljud och bild (), som ombesörjer tillvaratagandet av de pliktexemplar, som enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, måste lämnas för bevarande. Materialet skall sedan kunna tillhandahållas för forskning och studier. I bibliotekslagen (1996:1596) anges de mål som finns för biblioteksverksamheten. Lagen syftar främst till att garantera avgiftsfria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk som binder ihop högskolebibliotek, forskningsbibliotek, länsbibliotek, lånecentraler samt folk- och skolbibliotek. KB är och har en viktig roll i svensk bibliotekspolitik. KB stödjer svenskt biblioteksväsende med centrala insatser inte minst genom satsningar på ansvarsbibliotek och utvecklandet av det nationella biblioteksdatabassystemet LIBRIS. LIBRIS är från början de svenska forskningsbibliotekens gemensamma datasystem. har regeringen tilldelat KB ca för att utveckla LIBRIS till en bred nationell informationsresurs i modern teknisk miljö. innehåller LIBRIS inte bara uppgifter om forskningsbibliotekens bok- och tidsskriftsbestånd, utan också beståndsuppgifter från folkbibliotek. KB kommer att fortsätta registrera beståndsuppgifter från lånecentraler, länsbibliotek och folkbibliotek i LIBRIS. LIBRIS är också gratis tillgängligt för alla över Internet. Utvecklingen av LIBRIS är ett moment i regeringens strävan att tillgängliggöra, underlätta och effektivisera lokalisering och förmedling av litteratur, inte bara tryckt sådan, till alla intresserade låntagare. Regeringens satsningar på kunskapslyft och utbildning på alla nivåer har medfört ett ökat behov av ett väl fungerande nationellt bibliotekssamarbete men också ökade krav på resurser till framför allt forskningsbiblio- teken Antalet användare av och antalet sökningar i LIBRIS har ökat, inte bara genom att nya biblio- tek anslutit sitt bokbestånd till databasen utan också att antalet användare har ökat. Regeringens satsning på utbyggnaden av den högre utbildningen, på ökad distansutbildning och på forskning vid de mindre och medelstora högskolorna har medfört att trycket på forskningsbiblioteken, men också på folkbiblioteken ökat. Enligt regeringens bedömning behöver forskningsbibliotekens resurser ytterligare förstärkas. Ett led i detta är KB:s just inledda arbete med central upphandling av databaser. En annan åtgärd är att synliggöra forskningsbibliotekens kostnader i ett lärosätes infrastruktur. Frågan om forskningsbibliotekens resurser bereds inom . EU/EU/övergripande mål är att svara för samordning inom landet av det samarbete mellan och EU som avser forskning och teknisk utveckling. Rådet skall vara ett nationellt kontaktorgan för samarbetet. Måluppfyllelsen har varit god då rådets verksamhet, särskilt inom informations-, rådgivnings- och samordningsområdet, har bidragit till att förbättra förutsättningarna för ett starkt svenskt deltagande i EU:s ramprogram för FoU. Den sammanställning rådet har genomfört visar att det svenska deltagandet har ökat jämfört med föregående år, vilket tidigare redovisats (se avsnitt 7.1). En av rådets väsentligaste prestationer är att informationsverksamheten har ökat i omfattning. Antalet prenumerationer på nyhetstidningen /FoU Inside har ökat från 900 till drygt 3 000, bl.a. tack vare att nyhetstidningen nu erhålls gratis till skillnad mot föregående år. har ett elektroniskt nyhetsbrev skickats ut även till forskare vid företag och organisationer. Behovet av att få information om det pågående arbetet med femte ramprogrammet har ökat kraftigt . Rådet har i samverkan med på olika sätt informerat svenska intressenter om det kommande ramprogrammet. () Institutets för rymdfysik (IRF) uppgift är att bedriva och främja forskning, utbildning och utvecklingsarbete samt bedriva mät- och registreringsverksamhet, främst inom området rymdfysik. Vidare skall IRF inom sitt verksamhetsområde medverka vid forskarutbildning som anordnas bl.a. vid universiteten i och . En internationell utvärdering av svensk plasma- och rymdfysik genomfördes på uppdrag av NFR och Rymdstyrelsen . Utvärderingen gav en mycket positiv bild av IRF:s forskningsverksamhet. Atmosfärfysikprogrammet är den mest expansiva verksamheten vid IRF och omfattar ett tiotal, mestadels yngre, forskare som stöds med medel från () i . främsta uppgift är att främja och samordna svensk polarforskning på hög internationell nivå. planerar och genomför expeditioner till polarområdena och bevakar den internationella utvecklingen på området. är även tillståndsmyndighet för svenskars vistelse och verksamhet i . Expeditioner till polartrakterna kräver av planering och efterarbete. har under budgetåret arbetat med ett flertal expeditioner i olika faser. Ett antal expeditioner har genomförts till både och . genomfördes en kulturvetenskaplig expedition till med projekt inom bl.a. arkeologi, antropologi och vetenskapshistoria. I nordiskt samarbete genomfördes åren 1996/97 och 1997/98 svenska expeditioner till med norsk och svensk logistik. planeras bl.a. expeditioner till med inriktning mot tundrans ekologi, geologi och kulturvetenskap. I planeras bl.a. deltagande i ett europeiskt djupborrningssamarbete som syftar till ökad kunskap om klimatutvecklingen. Regeringen anser att verksamhet fungerat väl då forskningsplanering och logistik givit svenska forskare möjlighet att på ett kostnadseffektivt sätt bedriva forskning i polartrakterna. Särskilda avrapporteringar Inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsområdena finns relativt många ämnen där utbildning, forskning och forskarutbildning är av förhållandevis liten omfattning. Dessa ämnen finns oftast representerade vid endast ett eller två lärosäten. Regeringen gav () i uppdrag att kartlägga och lämna förslag till åtgärder avseende de s.k. småämnena inom rådets ansvarsområde. Rådet skulle också analysera frågan om nationellt ansvar för småämnen, belysa möjligheter till nordisk samverkan, lämna förslag till småämnenas framtida bestånd och utvecklingsmöjligheter, se över olika finansieringsalternativ samt analysera frågan om eventuella fördelar med spridning eller koncentration av enskilda småämnen. har identifierat ett 60-tal småämnen varav merparten återfinns inom de humanistiska fakulteternas språkvetenskapliga sektioner. föreslår att - regeringen uppdrar åt att ordna särskilda konferenser på flera vetenskapsområden där åtgärder för att åstadkomma en rationellare arbetsfördelning mellan universiteten skall diskuteras, - får ett nationellt ansvar för småämnenas utveckling samt att fördela som stöd till angelägna satsningar inom småämnesområdet, - grundutbildningsanslagen räknas upp vid berörda fakulteter som riktat stöd till småämnena och slutligen, - att frågan om särskilda språkcentra vid universiteten utreds närmare. Regeringen avser att remittera tillsammans med de förslag som kommer från Forskning och från den särskilda arbetsgrupp inom departementet som utreder vissa frågor om hur universitetens och högskolans resurser skall samordnas och utnyttjas effektivt. arbetar också för att småämnesfrågan skall diskuteras även i Nordiska ministerrådets särskilda arbetsgrupper för utbildning och forskning NOS-H och NOS-F. Regeringens bedömningar med anledning av RRV:s iakttagelser har i en rapport påtalat vissa brister vad gäller resultaträkning i årsredovisningen. Regeringen anser att utvecklingsarbetet med myndighetens årsredovisning bör fortsätta och överväger därför att ge RRV i uppdrag att närmare följa detta utvecklingsarbete. 9.4 Bemyndiganden Forskningsråden och bör ges fortsatt möjlighet att åtaga sig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansieras under verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser som innebär åtaganden enligt följande uppställning. 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat D1 Forskningsrådsnämnden:Forskning och forskningsinformation Utestående förpliktelser vid årets början 14 433 59 246 61 000 45 000 Nya förpliktelser 59 246 53 000 45 000 Infriade förpliktelser* -14 433 -51 246 -61 000 Utestående förpliktelser 59 246 61 000 45 000 45 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 271 000 165 000 165 000 Utestående förpliktelser vid årets början 282 708 289 967 1 Nya förpliktelser 144 949 1 1 Infriade förpliktelser* -137 082 1 1 Utestående förpliktelser 289 967 1 1 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 468 000 381 000 381 000 Utestående förpliktelser vid årets början 204 000 185 000 190 000 195 000 163 000 Nya förpliktelser 304 000 340 000 345 000 370 000 370 000 Infriade förpliktelser* -323 000 -335 000 -340 000 -338 000 -365 000 Utestående förpliktelser 185 000 190 000 195 000 227 000 168 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 533 000 614 000 614 000 Utestående förpliktelser vid årets början 328 708 444 645 675 043 Nya förpliktelser 336 772 547 928 710 000 Infriade förpliktelser* -220 835 -317 530 -530 000 -130 000 -130 000 Utestående förpliktelser 444 645 675 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 722 000 1 313 000 1 313 000