prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Under anslaget anvisas medel för RSV:s arbetsuppgifter som central myndighet inom såväl skatteförvaltningen som exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 4 Rättsväsendet, verksamhetsområde E Kronofogdemyndigheterna). Under /96 minskade anslagssparandet inom RSV, bl.a. som ett resultat av att regeringen beslutade om bortföring av vissa medel från anslaget som en besparing. Regeringen har därefter beslutat om ytterligare bortföring av medel. Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut förts bort från anslaget. Anslagssparandet har ökat något . A2 Skattemyndigheterna Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 4 450 000 1999 Förslag 4 362 445 2000 Beräknat 4 367 392 1 2001 Beräknat 4 431 654 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Även inom skattemyndigheterna har det byggts upp ett avsevärt anslagssparande. Uppbyggnaden fortsatte under /96. Även i fråga om skattemyndigheterna har regeringen beslutat om bortföring av medel från anslaget som en besparing. Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut förts bort från anslaget. har anslagssparandet minskat. Slutsatser Beräkning av anslaget A1 Tusental kronor Anslag 1998 352 304 Pris- och löneomräkning 7 030 Justering av 298 Minskat resursbehov -9 928 Förslag 1999 349 704 Beräkning av anslaget A2 Skattemyndigheterna Tusental kronor Anslag 1998 4 269 581 Pris- och löneomräkning 83 094 Premiejustering 17 588 Minskat resursbehov -7 818 Förslag 1999 4 362 445 Förbrukningen av anslagsmedel inom skatteförvaltningen har visat sig vara svår att förutsäga. De både i absoluta tal och i förhållande till anslagsbeloppen avsevärda överskotten har flera förklaringar. En viktig förklaring är nu liksom tidigare svårigheten att på förhand med någon större precision ange i vilken takt medel som har avsatts för investeringar i utrustning och systemutveckling m.m. på IT-området kommer att förbrukas. En annan förklaring är fördröjningar i rekryteringen av nya medarbetare. En betydande del av överskottet på anslaget till skattemyndigheterna utgörs också av medel som avsatts för pensionsersättningar i samband med avveckling av personal. Den av RSV senast redovisade prognosen över medelsförbrukningen tyder på att anslagssparandet såvitt gäller skattemyndigheterna kommer att avvecklas helt och anslagskrediten tas i anspråk i viss utsträckning och med ett betydande belopp och i än högre grad , medan det inom väntas bli först som anslagssparandet i sin helhet förbrukats och vänts till visst utnyttjande av anslagskrediten. Mot bakgrund av det som sagts i det föregående finner regeringen i övrigt inte anledning att nu göra något försök att redovisa en ändrad bedömning vad gäller resursbehovet t.o.m. . Det bör dock påpekas att skatteförvaltningen fått ett flertal nya eller utökade arbetsuppgifter, t.ex. vad gäller medverkan i skattebrottsutredningar, utan att frågan om det långsiktiga resursbehovet för dessa har lösts. Mot bakgrund av de prognoser som har lämnats för medelsförbrukningen är det angeläget att närmare undersöka hur nuvarande anslagsnivåer förhåller sig till det långsiktiga resursbehovet. Enligt vad regeringen erfarit har ett sådant arbete inletts inom RSV. 21.1 Omfattning uppgift är att fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter och avgifter som tas ut vid import och export av varor. Vidare svarar verket för uppgiften att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. Till verksamheten hör också att samla in och bearbeta uppgifter för utrikeshandelsstatistiken. Dessa arbetsuppgifter skall utföras på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av att en god service upprätthålls. omfattar som är chefsmyndighet samt tolv regionala tullmyndigheter. Dessa svarar för verksamheten inom sina respektive geografiska områden. Effekterna för kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt av den neddragning av anslag som beslutades i samband med medlemskap i den Europeiska unionen har varit föremål för en utvärdering i enlighet med skatteutskottets betänkande 1994/95: SkU23. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet narkotikabeslag har ökat jämfört med föregående år. Antalet beslagstillfällen är de högsta . Även mängderna beslagtagen narkotika har ökat markant. Beslagen av sprit och andra alkoholdrycker samt tobak ligger på en fortsatt mycket hög nivå. Vad gäller uppbördsverksamheten har hanterat fler ärenden än tidigare med en sammanlagd större total uppbörd. Myndigheten har även ett bättre utfall avseende återvinning av uppbördsfordringar. Verksamheten sett som helhet är effektivare än föregående år. Anslagssparandet har minskat. Mål - Att effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. - Att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. - Att samla in och bearbeta uppgifter för utrikeshandelsstatistiken så att ett underlag av god kvalitet kan inges. - Att vid fullgörande av sina uppgifter verka för att kostnaderna för tullprocedurerna minimeras både för näringsliv, allmänhet och inom samt tillhandahålla en god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och att det legitima varuflödet inom EU inte hindras. Prioriteringar Inom kontrollverksamheten skall fortsatt hög prioritet ges åt narkotikakontrollen. Även kontrollerna mot illegal införsel av sprit och tobak skall ges hög prioritet. Regeringen lägger stor vikt vid genomförandet av det omfattande utvecklings- och effektiviseringsarbete som påbörjats inom vilket bl.a. innefattar en förändrad organisation i syfte att få en effektivare verksamhet och ett bättre utnyttjande av befintliga resurser. är en väsentlig del i utrikeshandelskedjan och en viktig komponent i arbetet är därför en god service till näringslivet genom förbättrad information samt en ytterligare utvecklad IT-verksamhet. Likaså är arbetet med förenklingar av regler och procedurer angelägna. En viktig uppgift för är att utarbeta konkreta förslag till förenklingar i samt att initiera en systematisk genomgång av de svenska tillämpningarna av detta liksom tillämpningarna av det nationella regelverket. En effektiv information, god service, förenklade regler och effektiv kontroll samverkar för höjd kvalitet på avlämnade uppgifter som utrikeshandelsföretagens konkurrenskraft stärks. frigörs resurser att användas till exempelvis förbättrad kontroll. En god service, bra information samt enkla procedurer blir därigenom en förutsättning för god kontroll. En utökad samverkan mellan myndigheter som verkar vid gränsen är en del i kontrollverksamheten som bör utvecklas. Dessa myndigheter har en organisatorisk och administrativ styrka som i samverkan kan bli ännu bättre. Av särskild vikt beträffande IT-verksamheten är omställningsarbetet . 21.2 Resultatbedömning Inledning verksamhet är indelad i fyra verksamhetsgrenar; uppbörd, in- och utförselrestriktioner, utrikeshandelsstatistik samt övrig verksamhet. Tre av dessa är direkt härledda ur mål. Med denna indelning av verksamheten har förutsättningar skapats för att bättre än tidigare skall kunna följa upp resultatet i förhållande till dessa mål. Regeringen har i regleringsbrevet liksom angivit ett antal verksamhetsmål direkt härledda ur mål vilket bör göra det möjligt att följa upp verksamheten och analysera resultatet. Tyngd- punkten för verksamhetsmålen är inom områdena uppbörd, in- och utförselrestriktioner samt service. Som särskilt angelägna uppgifter i övrigt för har regeringen angivit att verka för att en enhetlig tolkning av gällande lagar och övriga bestämmelser görs av samtliga tullmyndigheter, att verka för att systemen för transitering av varor får en hög tillförlitlighet samt att biträda och med analys av frågor inom respektive område som skall behandlas vid möten inom . Vidare är det en särskilt angelägen uppgift för att medverka vid förhandlingar i arbetet med internationella frågor inom sitt verksamhetsområde och inom EU-arbetet prioritera att verka för förenklingar av regler och procedurer inom tullområdet, utvecklad IT- användning i tullprocesserna samt effektivisering av narkotikabekämpningen. Regeringens bedömning Regeringen gör bedömningen att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. I förhållande till föregående års årsredovisning är den desssutom mer överskådlig och strukturerad. Emellertid finns fortfarande brister i hur resultatet presenteras. I vissa fall saknas en jämförande analys av resultaten med föregående år och i dessa fall är det därför inte möjligt att se om resultatet är bättre eller sämre . I andra fall drar man långtgående slutsatser på bristande underlag. Mot bakgrund av att kostnaderna för verksamheten endast är marginellt större än föregående år kan regeringen trots bristerna i resultatredovisningen konstatera att verk-samhet var effektivare än under föregående år. För uppbördsverksamheten redovisar att man hanterat fler ärenden än föregående år (+9%), uppbörden är större (+12%) och man har ett bättre utfall på återvinning av utestående uppbördsfordringar. redovisar man en minskad styckkostnad avseende handläggning av fordringar. En anledning till detta är enligt förbättrade rutiner. Om mängden hanterade ärenden, den ökade uppbörden och den sänkta styckkostnaden har gett bättre eller sämre kvalitet i myndighetens arbete än är emellertid svårt att se eftersom någon utförlig analys av detta inte presenteras i årsredovisningen. Man redovisar dock på annan plats att kvalitetsundersökningar av företag med avseende på avlämnade tulldeklarationer gjorts och att kvaliteten visat sig vara oacceptabelt låg. anger i årsredovisningen att man avser införa ett nytt sätt att hantera klareringen som skall ge en högre kvalitet i myndighetens arbete. Systemet som kallas RISK innebär i korthet att man med hjälp av riskanalyser fördelar ärenden i prioritetsgrupper där lågrisk-ärenden kan automatklareras och ärenden med högre risk genomgår särskilda kontrollåtgärder. menar att härigenom erhålls såväl en högre kvalitet som en högre effektivitet i klareringsarbetet. Med förbättrade informationsinsatser mot företagen avser man även att höja kvaliteten i de avlämnade tulldeklarationerna så att dessa initialt är riktiga och fullständiga och inte behöver rättas när de kommit in till . Vad gäller kontrollverksamheten skall narkotikakontrollen enligt regleringsbrevet ges högsta prioritet. Regeringen konstaterar avseende kontrollverksamhet att såväl antal beslag som beslagtagna kvantiteter narkotika har ökat markant jämfört med föregående år. Beslagen av sprit och tobak är på en fortsatt hög nivå. Även detta arbete skall enligt regleringsbrevet ges hög prioritet och regeringen anser med hänsyn till såväl folkhälsan som till statsfinansiella aspekter att ansträngningarna skall fortsätta även avseende denna typ av smuggling. I detta sammanhang bör även nämnas de goda resultat som uppnåtts med anledning av de nya befogenheter fått avseende bl.a. kontroll av postförsändelser med avseende på vissa punktskatter (prop. 1997/98:100, bet. 1997/98:SkU28, rskr. 1997/98: 312). Av den tidigare obeskattade införseln av cigaretter via brev och postpaket har enligt uppskattningsvis upphört. Regeringen konstaterar således att resultatet för förbättrats men anser även att redovisningen av resultatet i årsredovisningen bör utvecklas. Årsredovisningen bör vara en utvecklad sammanställning av det material som det interna rapporteringssystemet kontinuerligt levererar. Revisionens iakttagelser () har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande och har inte lämnat någon invändning. Däremot har man i sin revisionsrapport respektive revisionspromemoria redovisat ett antal iakttagelser avseende dels , dels årsredovisningen. En iakttagelse avser bristande analys av uppbörden där RRV påpekar att myndigheten bättre borde analysera variationer i denna och söka förklaringar till dessa variationer. Som exempel nämner RRV att intäkterna av uppbörd ökat men transfereringarna till EU dvs. de medel som utgör en del av avgift till gemenskapen har minskat . Genom en analys av detta skulle myndigheten tidigt få signaler om eventuella felaktigheter vilket skulle bidra till att skapa bättre förutsättningar för fastställande av en riktig uppbörd. menar i sitt svar till RRV att man inte har möjlighet att genomföra sådana analyser och påpekar att det finns myndigheter med bättre kunskap och förutsättningar att analysera det som RRV efterfrågar exempelvis , eller . Regeringen anser att löpande övergripande analyser av uppbördens förändringar över tiden bör vara en naturlig del i strategiska omvärldsanalys och därmed ingå som ett av underlagen i myndighetens planeringsförutsättningar. På så sätt förbättras inte bara förutsättningarna för en korrekt uppbörd utan även möjligheten till en effektivare resursallokering. Regeringen har erfarit att kommer att beakta detta i den omstrukturering som pågår inom myndigheten. 21.3 Anslagsavsnitt A3 Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 102 621 1999 Förslag 1 098 710 2000 Beräknat 1 114 929 2 2001 Beräknat 1 131 305 3 1 Varav 14 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 2 Motsvarar 1 094 952 tkr prisnivå 3 Motsvarar 1 094 952 tkr prisnivå.. anslag för var 1 . Balanserat anslagssparande var . Utgifterna uppgick till 1 vilket innebär att anslagssparandet inför var . har således utnyttjat av anslagssparandet under . För innevarande budgetår visar prognosen grundad på utfallet att verket kommer att förbruka 1 vilket medför att ytterligare av anslagssparandet kommer att tas i anspråk. Resterande beräknas balanseras över till 1999 för att finansiera pensionsersättningar, utveckling och investeringar inom IT-området samt utbildning. För har anvisats på tilläggsbudget för de tillkommande arbetsuppgifter fått avseende kontroll av punktskattepliktiga varor. I anslaget ingår för samma ändamål. Regeringens överväganden Utvärderingen av dimensionering och organisation. Regeringens bedömning: Regeringen anser i likhet med utredningen att klarat omställningen bra och delar utredningens slutsats att dimensioneringen är riktig samt om behovet av en effektivare resursanvändning. Regeringen anser att effektiviseringsarbetet bör kunna underlättas om myndigheten förändras till att bli en myndighet med färre och större regioner samt med en central nivå som ett strategiskt ledningsorgan. I samband med inträde i EU bortföll en stor del av arbetsvolymer. Som en följd av detta minskades anslaget med sammanlagt fr.o.m. /96. I enlighet med skatteutskottets betänkande 1994/95:SkU23 har en utvärdering gjorts avseende bl.a. anslagsminskningens effekter på kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt. Utvärderingen skulle enligt förutsättningarna således behandla frågan om dimensionerades rätt sett i ljuset av medlemskapet i EU. Utredningen om utvärdering av EU- medlemskapets effekter för dimensionering och organisation ("En gräns en myndighet?" SOU 1998:18) drar bl.a. slutsatsen att har klarat omställningen i samband med EU-medlemskapet på ett bra sätt och konstaterar att är effektivare i sin kontrollverksamhet än man var före inträdet i EU. Myndighetens dimensionering är rätt och det finns därför inte nu anledning att ompröva resursbehovet. De problem som iakttogs inom tullverksamheten i samband med EU-inträdet har utredningen funnit vara mer av karaktären "inkörningsproblem" än brist på resurser. Däremot anser utredningen att möjligheter till förbättringar i verksamheten finns och att resurser kan frigöras genom en effektivare användning bl.a. genom en ändrad regionindelning med färre och större regioner och effektivare tullprocedurer. Utredningen konstaterar även att roll som strategiskt ledningsorgan bör utvecklas bl.a. mot bakgrund av det nya och behovet av enhetlig rätts-tillämpning och normgivning. En genomgående linje i utredningen är att en myndighetskonstruktion som innebär att är en myndighet med en central och en regional nivå skulle underlätta det nödvändiga förändringsarbetet. Först när en effektivisering av verksamheten skett bör enligt utredningen frågan om eventuellt ökade resurser prövas. Regeringen anser i likhet med utredningen att klarat omställningen bra och instämmer även i slutsatsen som utredningen drar om dimensioneringen och behovet av effektivisering. Ett effektivt utnyttjande av informationsteknik (IT) bidrar till att resurser och ledig kapacitet kan utnyttjas optimalt. Även regeringen anser att effektiviseringsarbetet bör kunna underlättas om myndigheten förändras från att vara en chefsmyndighet med tolv regionala myndigheter till att bli en myndighet. En sådan förändring förutsätter dock att den nuvarande ordningen för överklagande av beslut i tullärende, där regionala tullmyndigheters beslut överklagas till , ersätts med en ordning där överklagande sker direkt till förvaltningsdomstol. Regeringen har därför givit (Fi 1997:03) i uppdrag att i ett delbetänkande lämna förslag till nya bestämmelser om överklagande i tullagen utifrån förutsättningen att skall utgöra en myndighet. Regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga. har bl.a. med anledning av utredningens slutsatser om effektiviseringspotentialen initierat ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete som i allt väsentligt knyter an till den inriktning som förs fram i utredningen avseende effektivisering och organisation. Arbetet innefattar en översyn av hela organisation och enligt kommer detta att innebära dels en förändrad regional struktur med färre och större regioner, dels en renodling av uppgifter som ett strategiskt ledningsorgan. Förutom detta innebär översynen att myndighetskonstruktionen ändras så att dagens struktur med som chefs- myndighet och tolv regionala tullmyndigheter föreslås bli en sammanhållen myndighet med en central och en regional nivå. Med denna struktur erhålls förutsättningar för en bättre enhetlighet i tullarbetet vilket även främjar flexibilitet och effektivitet. Regeringen lägger stor vikt vid genomförandet av detta arbete och delar utredningens och syn på behovet av att utveckla till en enhetlig organisation som kan möta de framtida krav som kommer att ställas på tullverksamheten. Det är därmed en mycket viktig arbetsuppgift för att forma den nya organisationen. Takten i detta arbete är dock delvis beroende av de nödvändiga förändringarna av överklagandereglerna. Utredningen som har remissbehandlats lämnar utöver ovan redovisade slutsatser ett antal förslag av allmän inriktningskaraktär som här kommenteras. Utredningens förslag Mål och vision Regeringens bedömning: Verksamhetsmål kommer regeringen att formulera i kommande regleringsbrev. bör göra systematiska jämförelser med andra länders tulladministrationer. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att regeringen använder s.k. barriärbrytande mål för att effektivsera verksamhet. Dessa bör formuleras utifrån en vision om hur myndigheten kan fungera . De barriärbrytande målen skall vara så högt ställda att organisationen tvingas tänka i nya banor. De skall ersätta respektive komplettera de nuvarande verksamhetsmålen för myndigheten och skall vara såväl kort- som långsiktiga (ett respektive ). Visionen bör arbetas fram inom . bör enligt utredningen även systematiskt jämföra sig med andra länders tulladministrationer vilket kan ge inspiration för fortsatt förändringsarbete inom den egna tullverksamheten. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som haft synpunkter är de flesta positiva till förslagen om mål och vision. () menar att de mål som formuleras barriärbrytande eller ej måste vara i överensstämmelse med Förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. (FÅR) och handledning för regleringsbrev. Flera av de mål som utredningen anger uppfyller inte kravet på uppföljbarhet. TULL-KUST och () anser att mål av detta slag mer är ett förhållningssätt för att skapa nya arbetsmetoder än mål i sig och knappast kan vara avsedda att göras mätbara. Endast är direkt tveksam till förslaget om barriärbrytande mål. Mål bör kunna nås, annars blir effekten den motsatta dvs. att man misströstar när man inte når de uppsatta målen. Vad gäller förslaget om jämförelser med andra länders tulladministrationer är övervägande delen av de som haft synpunkter på detta positiva. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har erfarit att ett omfattande arbete med såväl vision som interna mål för verksamheten påbörjats inom . De verksamhetsmål som skall gälla för kommer regeringen att formulera i kommande regleringsbrev. Vad gäller jämförelser med andra länders tulladministrationer erfar regeringen att detta i viss mån redan sker genom tullsamarbetet i . bör dock fortsättningsvis i lämpliga former mer systematiskt göra jämförelser med andra länders tulladministrationer. Regeringens bedömning: Det är viktigt att resurser och ledig kapacitet utnyttjas optimalt. Antalet regioner inom bör av effektivitetsskäl begränsas. Regeringen ser positivt på arbetet som pågår inom med en översyn av myndigheten. Det är dock en fråga för att närmare utforma den regionala organisationen. Utredningens förslag: Utredningen har funnit stora regionala skillnader i effektiviteten inom vilket bl.a. hänger samman med sättet att fördela resurser. bör därför ändra sitt budgetsystem så att prioritering sker efter störst samlad nytta. På så sätt kan de tillgängliga resurserna användas effektivare. Utredningen menar att antalet regioner i är för många (tolv stycken). Vissa regioner är för små för att klara av att vara effektiva, de har inte ett tillräckligt stort verksamhetsunderlag. Regeringen bör därför initiera en översyn av regionindelningen mot färre regioner som lättare kan uppnå effektivitet i sin verksamhet. Antalet bör enligt utredningen begränsas till mellan fem och sju stycken. bör en översyn av roll göras mot en mer strategisk och mindre operativ inriktning. bör vara en mindre enhet som är inriktad mot ledning, budget, uppföljning, prioriteringar samt strategisk utveckling och förnyelse. Det angrepssätt som utredningen använt, att betrakta tullverksamheten utifrån bl.a. allmänhetens behov, har lett till slutsatsen att nya organisationsformer för offentlig verksamhet bör prövas. Regeringen bör därför i samband med beredningen av förvaltningspolitiska kommissionens förslag även pröva om det finns nya organisationsformer för statlig verksamhet med utgångspunkt i det som kallas "medborgar- kontor" samt även initiera en översyn av de regelverk som styr gränsmyndigheterna och pröva om dessa går att sammanföra till ett "gränsregelverk" så att de myndigheter som verkar vid gränsen på ett effektivare sätt kan lösa uppdraget gränskontroll . Remissinstanserna: Förslaget om budgetsystemet tillstyrks av de flesta remissinstanser som haft synpunkter. RRV menar utöver detta att orsakerna till bristande måluppfyllelse måste klarläggas innan resurser omfördelas. Andra orsaker, t.ex. hotbild, kan göra att en omfördelning inte skall göras. RRV menar även att bedömningen om dimensioneringen är rätt eller ej, kräver en djupare analys. Beträffande organisation är i stort sett alla som haft synpunkter positiva till förslagen inklusive . Vad gäller nya organisationsformer för statlig verksamhet och ett "gränsregelverk" är de flesta remissinstanser i allt väsentligt positiva. Av de som inte är uttalat positiva anser att ett gränsregelverk kommer att medföra att värdefull tullspecifik kunskap går förlorad om tullens gränskontrolluppgifter exempelvis överförs till polisen. Nuvarande lagstiftning utgör inget hinder för t.ex. polisen att ingripa i gränsnära områden och ett gränsregelverk ger upphov till fler problem än det löser. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har erfarit att arbetar med att förändra sitt interna system för fördelning av resurser med den inriktning som utredningen föreslår.