prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Av Riksför- säkringsverkets (RFV) årsredovisning för framgår att måluppfyllelse inte har nåtts av- seende detta mål. Männens andel av uttagna för- äldrapenningdagar har sjunkit jämfört med men är något högre jämfört med . RFV anger att förklaringen till utfallet bland annat kan vara familjernas ekonomiskt an- strängda läge. Detta kan innebära att männen, som i regel har högst inkomst, avvaktar med att ta ut föräldrapenning. infördes restrikti- vare regler för uttag av föräldrapenning , som möjligheten att ta ut föräldrapenning under semestertid slopades. Dessutom sänktes ersättningsnivån för den s.k. pappa- och mammamånaden från till av den förmånsgrundande inkomsten . höjdes ersättningsnivån till , vilket kan innebära att män väntat med att ta ut föräldrapenning till nivåändringen . Dessa regeländringar kan sammantaget ha påverkat männens uttag av föräldrapenning negativt. RFV menar att det finns svårigheter att mäta betydelsen av genomförda insatser, men sanno- likt skulle männens andel av uttagna dagar varit lägre utan dessa insatser. Insatserna för att nå målet varierar. Insatser som särskilt nämns är personlig rådgivning, informationsträffar i sam- arbete med mödravårdscentraler, information med det s.k. pappapaket som RFV tog fram , direktinformation till nyblivna fäder samt reklaminslag i TV. En försäkringskassa har upp- nått målet att öka männens andel. Denna kassa deltar i ett projekt där berörda från länsstyrelse och vårdcentraler gemensamt arbetar för att nå målet i respektive kommun. RFV har tagit fram en särskild folder med frågor och svar med betoning på fäders uttag. RFV har i rapporten socialförsäkring för kvinnor och män en kartläggning ur ett gen- derperspektiv (RFV redovisar 1998:1) redovisat en handlingsplan för avseende gender- frågor. RFV avser att redovisa könsuppdelad sta- tistik och analyser ur ett genderperspektiv i sina publikationer, vilket har skett inom föräldra- försäkringen . Avseende verksam- hetsmål 1.2 i regleringsbrevet att social- försäkringens administration skall bidra till att fler män tar ut fler föräldrapenningdagar finns inte någon särskild handlingsplan i genderhän- seende. () har i en rapport (RRV 1997:7) Föräldraförsäkring effektivitets- revision av ett familjepolitiskt instrument, identi- fierat fyra politiska målsättningar; nämligen kort- och långsiktig försörjningsförmåga, jämställdhet mellan män och kvinnor samt barnens möjlig- heter till kontakt med båda föräldrarna. RRV konstaterar att måluppfyllelsen är förhållandevis hög i föräldraförsäkringen. RRV menar att det finns skäl för förändringar som kan leda till ännu högre måluppfyllelse i första hand genom för- enkling av föräldraförsäkringen. Därutöver anser RRV att ett antal frågor ytterligare bör analyseras rörande samband mellan långvariga föräldra- ledigheter och risk för arbetslöshet samt uttag av ersättningsdagar som normalt är arbets- fria. Slutsatser Föräldrapenningdagarna som utges i samband med barns födelse utgör av kostnaderna inom föräldraförsäkringen. Därmed har förändringar av regler och kompensations- nivåer för föräldrapenning samt utvecklingen av födelsetalet en avgörande effekt på den samman- lagda utgiften för hela försäkringen. Regeringen avser att återkomma till med förslag om ändring av reglerna för beräk- ning av den sjukpenninggrundande inkomsten, som även ligger till grund för beräkning av för- äldrapenningförmåner. belastas anslaget för föräldraförsäkring inklusive havan- deskapspenning med statliga ålderspensionsav- gifter. Effekterna av dessa förändringar har be- aktats avseende resursbehovet under enligt förslaget nedan. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 14 anvisas under anslaget A2 Föräldraförsäkring för . beräknas anslaget till 15 respektive 16 . A3 Underhållsstöd Tabell 3.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 985 000 1999 Förslag 2 473 000 2000 Beräknat 1 968 000 2001 Beräknat 1 958 000 Anslaget disponeras för underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar. Mål för underhållsstödet är att föräldrar skall ta sitt ekonomiska ansvar gentemot de barn som de inte sammanlever med, som samhället garanterar dessa barn en rimlig ekonomisk standard. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende dels av omvärldsfaktorer som sam- hället inte kan styra, dels av regelsystemet. Till den första kategorin hör antalet separationer, de återbetalningsskyldigas inkomstutveckling, de återbetalningsskyldigas totala antal barn och födelsetalen. Styrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetal- ningsskyldigheten samt storleken på det grund- avdrag på inkomsten som får göras innan åter- betalningsskyldigheten beräknas. De nya reglerna för underhållsstöd började gälla . visade det sig att de beräkningar som gjordes i samband med att det nya systemet infördes inte skulle komma att stämma med utfallet. Kostnaden för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till vilket innebar att anslaget därmed överskreds med eller . För att täcka det beräknade över- skridandet tillfördes anslaget på tilläggsbudget för ytterligare . Utfallet blev emellertid högre vilket belopp har överförts som ett underskott . Regeringen föreslog att anslaget, i avvaktan på den utvärdering av reformen som Riksförsäkrings- verket fått i uppdrag att göra, 2001 skulle justeras ned med respektive år, motsvarande över- skridande. beräknas utgifterna uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation Boföräldrar och barn fanns det 209 426 föräldrar med barn som fick underhållsstöd. Av dessa var 182 754 ()kvinnor och 26 672 män (). Antalet barn med underhållsstöd var samma månad 334 641, vilket var ca 4 500 fler än de barn som fick bidragsförskott . Ca 14 000 av barnen fick förlängt underhållsstöd. Dessa barn hade fyllt och studerade i gymnasieskolan. Det fanns något fler pojkar än flickor i systemet, . An- delen barn med underhållsstöd motsvarar av alla barn i åldersgruppen 0 . I vissa fall begränsas underhållsstöd till att en- dast gälla s.k. utfyllnadsbidrag. Detta gäller dels när en bidragsskyldig betalar det han eller hon annars skulle ha varit skyldig att återbetala till staten direkt till barnet (utfyllnadsärenden), dels vid växelvis boende då någon återbetalnings- skyldighet inte föreligger. Ca en femtedel av det totala antalet barn fick utfyllnadsbidrag . Av dessa var 27 237 utfyllnadsärenden och 8 813 hade växelvis boende. Antalet barn med växelvis boende ökar kraftigt. Enbart har antalet barn med växelvis boende ökat med . konstaterar i sin utvär- dering av det nya underhållsstödet (RFV anser 1998:3) att andelen barn med utfyllnadsbidrag (ej växelvis boende) är betydligt större bland nytillkomna i systemet jämfört med de som fanns med tidigare, jämfört . Detta ligger helt i linje med vad som uttalades i propositionen (1995/96:208) om det nya underhållsstödet. Regeringen angav där att det från flera utgångspunkter är en fördel om den bidragsskyldige föräldern betalar underhåll direkt till sitt barn. Kontakten mellan förälder och barn blir då på ett naturligt sätt mer direkt. Tabell 3.8 Antal barn med bidragsförskott () och underhållsstöd 298 565 Växelvis boende - 2 660 8 839 Utfyllnadsbidrag 24 944 23 270 27 237 Totalt 330 118 331 Tabellen visar att det sker en förskjutning relativt sett från fullt underhållsstöd till växelvis boende och utfyllnadsbidrag. Andelen utfyllnadsbidrag ökade mellan . Bidraget per barn och månad var i genomsnitt i utfyllnadsärenden och vid växelvis boende. Bidragsskyldiga föräldrar fanns det totalt 230 387 bidrags- skyldiga föräldrar varav 30 899 ( ) var kvin- nor. Av de bidragsskyldiga föräldrarna bor 16 707 () utomlands och omfattas av sär- skilda regler. En bidragsskyldig skall i sådana fall till betala det underhållsbidrag som har fastställts i domstol eller i avtal. Någon återbetalningsskyldighet enligt reglerna för underhållsstöd fastställs inte. Någon återbetal- ningsskyldighet är inte heller aktuell om enbart utfyllnadsbidrag lämnas. Antalet bidragsskyldiga med en fastställd återbetalningsskyldighet (in- klusive s.k. nollavtal) var 165 605 . av de bidragsskyldiga är underhållsskyldiga för endast ett barn. De som har två barn och är underhållsskyldiga för båda motsvarar . I det följande redovisas uppgifter om de bi- dragsskyldigas inkomster. Beloppen avser den senast tillgängliga taxerade inkomsten, dvs. den faktiska inkomsten . Återbe- talningsbeloppen räknas om mot ny taxering fr.o.m. februari månad . av de bidragsskyldiga hade en återbetalningsgrundande inkomst som understeg . hade en inkomst . Man kan urskilja ett mönster att de som har fler barn och är underhållsskyldiga ofta har en lägre årsinkomst. Andelen bidragsskyldiga som har en inkomst stiger med antalet barn. Exempelvis hade mellan , av dem som har ett, två eller tre barn som de är underhållsskyldiga för, i inkomst. Av dem som är underhållsskyldiga för fyra, fem, sex respektive sju barn hade , , respektive en taxerad inkomst . Bland de bidragsskyldiga kvinnorna hade en inkomst som var lägre än . hade en inkomst . De bidragsskyldiga männen har i genomsnitt 1,6 barn som de är underhållsskyldiga för jämfört med kvinnornas genomsnitt på 1,38 barn. Återbetalningsbelopp Det belopp som betalas ut i fullt underhållsstöd till en boförälder eller ett myndigt barn är per barn och månad. av de bidragsskyldiga hade ett återbetalningsbelopp som var fastställt till som en följd av en låg inkomst. Detta innebär en ökning i för- hållande till , då det fanns bidragsskyldiga som hade s.k. nollavtal. Av tabellen nedan framgår de genomsnittliga åter- betalningsbeloppen vid skilda barnantal som de bidragsskyldiga betalar in till . Av tabellen framgår också den genomsnittliga taxerade inkomsten för de olika grupperna bi- dragsskyldiga. Vidare redovisas det totala antalet bidragsskyldiga efter det antal barn de är bidrags- skyldiga för. Tabell 3.9 Genomsnittligt återbetalningsbelopp (kr/mån), och genomsnittlig taxerad inkomst för återbetalningsskyldiga samt antal bidragsskyldiga Antal barn Bidrag till boföräldern Återbetalnings- belopp Taxerad inkomst Antal bidrags- skyldiga 1 1 173 682 155 649 97 660 2 2 346 1 105 153 451 48 900 3 3 519 1 312 146 743 14 337 4 4 692 1 292 128 432 3 545 5 5 865 1 189 116 066 889 Även av denna tabell går det att urskilja ett mönster att de som har fler barn som de är underhållsskyldiga för ofta har lägre årsinkomst. Detta påverkar givetvis återbetalningsbeloppen. En ytterligare faktor som har betydelse för återbetalningsbeloppets storlek, men som inte framgår av tabellen, är den bidragsskyldiges totala antal barn. De genomsnittliga återbetal- ningsbeloppen ökar mellan ett och två barn med men är för följande barnantal närmast oförändrat. Anstånd fanns det 14 094 bidragsskyldiga som beviljats anstånd med betalningarna. Den genomsnittliga taxerade inkomsten för dessa var 143 639. Anståndsbelopp var 13,4 miljoner . Både antalet personer med anstånd och det sammanlagda anståndsbeloppet är lägre än . hade 14 975 av de bidragsskyldiga beviljats anstånd med betal- ningarna och anståndsbeloppen uppgick totalt till . Skulder I systemet redovisas 20 965 personer som i au- gusti 1998 endast har en kvarvarande skuld efter- som underhållsskyldighet för barnet har upp- hört. Det genomsnittliga skuldbeloppet är i dessa fall . Ca 12 200 personer hade en kvarvarande skuld som understeg och närmare 700 hade en skuld som översteg . av de personer som hade en resterande skuld hade en taxerad inkomst som understeg . av gruppen var kvinnor. Det totala skuldbeloppet uppgick till . Bland bidragsskyldiga med pågående ärenden hade 107 583 ett genomsnittligt skuldbelopp på . av dessa hade en skuld som understeg 10 000 kro- nor. Närmare 8 700 () hade en skuld som översteg . av grup- pen hade en taxerad inkomst som understeg och hade en in- komst . hade en inkomst som översteg . Det totala skuldbeloppet uppgick till totalt ca . Det är en ökning med ca i förhållande till skulden i bidragsförskottssystemet när detta upphörde. Indrivning av skulder I det tidigare gällande bidragsförskottssystemet utgjordes statens bidrag till barn till särlevande föräldrar av mellanskillnaden mellan bidragsför- skottet och det underhåll till barnet som fast- ställts av domstol eller genom avtal. Ett barns krav på underhåll är en civilrättslig fråga och handläggs därför som ett enskilt mål. Detsamma gäller krav på underhålls- bidrag i de fall enligt bestäm- melserna i 31 § lagen om underhållsstöd har trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag. Detta gäller om en bidragsskyldig förälder är bosatt utom- lands. I underhållsstödssystemet har reglerna för samhällsstödet gjorts oberoende av reglerna om underhållsbidrag enligt och åter- betalningsskyldigheten bestäms särskilt inom ramen för de regler som gäller för stödet. Åter- krav och återbetalning är därmed en angelägen- het mellan och den återbetal- ningsskyldige föräldern. Enligt utsökningsbalken indelas utsöknings- mål i allmänna mål och enskilda mål. Allmänna mål är sådana som rör indrivning av skatter, böter, viten och andra avgifter som tillkommer staten. fordran avseende en icke fullgjord återbetalningsskyldighet handläggs som ett allmänt mål. Om en bidragsskyldig inte har anstånd med betalningen överlämnas försäk- ringskassans fordran i enlighet med indriv- ningsförordningens bestämmelser, om inte sär- skilda skäl talar emot det, för indrivning . hade ca 44 000 personer skuldärenden som överlämnats till kronofogde- myndigheten. I gruppen bidragsskyldiga utan aktuellt ärende var andelen medan motsvarande andel för bidragsskyldiga med löpande ärende var . hade 48 800 personer löpande skuldärenden och 6 600 personer hade endast skuld. Det kan finnas flera tänkbara förklaringar till att antalet indrivningsärenden har ökat. Övergången från enskilda till allmänna mål innebär att in- drivningsförordningens regler gäller. Det finns nu inte utrymme för individuella bedömningar av om anstånd med betalning av skulder. En annan förklaring kan vara att bidragsskyldiga som sökt anstånd inte betalar ansökan behandlas. Om ett ärende har behandlats och ansökan om anstånd avslås kan betydande belopp förfalla till betalning . rapporter I regleringsbrevet för gav rege- ringen () i uppdrag att utvärdera genomförandet av den reform om underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar som trädde i kraft . Uppdra- get innebar bl.a. att RFV skulle göra en utvärde- ring av resultaten av genomförda insatser och eventuella åtgärder som dessa resultat leder fram till. Verket har lämnat rapporten till barnfamiljer och ungdomar re- spektive underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar (RFV anser 1997:8), rap- porten Underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar redovisning vad avser systemets tillämpning (RFV anser 1998:2) och i rapporten till barn med särlevande föräldrar en utvärdering av det nya underhållsstödet (RFV anser 1998:3). Rapporterna har remiss- behandlats. En sammanställning av remiss- yttranden över förslagen finns tillgänglig i Social- departementet (dnr. S98/2196/SF). Resultatet av RFV:s första rapport (RFV anser 1997:8) redovisades relativt utförligt i budget- propositionen för . För att få en tydligare bild av det senaste årets utveckling för bidrags- tagare och bidragsskyldiga hänvisas till de två se- nare rapporterna (RFV anser 1998:2 och 3). I RFV:s rapport till barn med särlevande föräldrar redovisning vad avser systemets tillämpning lämnas, utöver viss statis- tisk information, förslag till vissa förändringar i regelsystemet. Inledningsvis konstaterar RFV att enligt verkets uppfattning har de nya reglerna påtagliga fördelar jämfört med reglerna för bi- dragsförskott. Reglerna är enklare och tydligare, vilket bl.a. innebär att föräldrarna vid t.ex. en förestående separation kan överblicka de eko- nomiska förpliktelserna. Även för administratio- nen finns fördelar genom att kopplingen till de civilrättsliga reglerna om underhållsbidrag har bortfallit. RFV betonar dock de stora svårigheter som finns med att få ett väl fungerande handläggar- stöd med den nuvarande ADB-tekniken. RFV pekar också på att RFV:s resurser till stora delar är intecknade för att klara sekelskiftesproble- matiken samt för att bygga ett nytt pensions- system. RFV tar också upp några områden till belysning utan att lämna förslag till förändringar. Arbetsgrupp inom En särskild arbetsgrupp inom har, i enlighet med vad som angavs vårproposition, analyserat regler och ekonomiskt utfall av underhållsstödet. Arbetsgruppen har analyserat de förslag som lämnats av RFV och de förslag som rör underhållsstöd som Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) lämnat i betänkandet Förmån efter in- komst (SOU 1997:85). En sammanställning av remissyttrandena över förslagen finns tillgänglig i . Arbetsgruppen har vidare haft i uppgift att pröva och analysera uttalande, i sam- band med behandlingen av budgetpropositionen för , där den gav regeringen till känna att regeringen i den kommande vårpropositionen borde återkomma till med förslag till ändrade regler för inkomstprövning i underhålls- stödssystemet (1997/98:SfU1). Regeringen avser att fortsätta analysarbetet och därvid noga följa underhållsstödets kostnadsutveckling. Faktorer som kan förklara kostnadsavvikelser för underhållsstödet i förhållande till ursprunglig prognos Den ovan nämnda arbetsgruppen konstaterar i sin analys av utgifterna för underhållsstöd att det finns flera förklaringar till att de faktiska kostna- derna avviker från de beräkningar som föregick förslaget. Vid utarbetandet av det nya systemet gjordes kostnadsberäkningar som byggde på ett urval av de bidragsskyldiga som då fanns i bidragsför- skottssystemet. Registerdata om de bidrags- skyldigas löneinkomster och antalet barn som uppbar bidragsförskott fanns tillgängliga. En av nyheterna i det nya underhållsstödet var att man vid beräkning av återbetalningsskyldig- heten tar hänsyn till den bidragsskyldiges totala antal barn. Utgifterna för underhållsstöd påver- kas således både av antalet barn med underhålls- stöd och det totala antalet barn den bidragsskyl- dige har. Ju fler barn en bidragsskyldig har ju lägre procentsats per barn gäller för återbetal- ningsskyldigheten. Vid de ursprungliga kostnadsberäkningarna saknades information om de bidragsskyldiga föräldrarnas totala antal barn. Med ledning av den senast tillgängliga Folk- och bostads- räkningen (FOB) , fördelades därför slumpmässigt det totala antalet barn per bidrags- skyldig. En jämförelse visar dock att det före- ligger en dramatiskt skillnad mellan grupperna. Som framgår av nedanstående tabell hade av alla familjer tre eller flera barn enligt FOB. Bland de bidragsskyldiga var andelen dubbelt så stor, . Tabell 3.10 Barnfamiljer efter antal barn (FOB 1990) och bidragsskyldiga efter antal barn med underhållsstöd respektive efter totalt antal barn () Antal barn Familjer med barn (FOB 1990) Andel % Bidragsskyldiga, barn med US Andel % Bidragsskyldiga, total antal barn Andel % 1 463 187 44,5 101 971 58,7 56 846 32,7 2 408 950 39,3 51 312 29,6 61 121 35,2 3 134 377 12,9 15 265 8,8 35 909 20,7 4+ 33 383 3,2 5 090 2,9 19 762 11,4 Totalt 1039 897 100,0 173 638 100,0 173 838 100,0 Arbetsgruppen konstaterar också att det fak- tiska antalet barn per bidragsskyldig var högre än det antal som kunde upp- skattas med hjälp av FOB. Analysen visar också att de ursprungliga anta- gandena om den framtida löneutvecklingen har påverkat utfallet marginellt för . slår effekterna av saneringsprogrammet igenom i de bidragsskyldigas taxerade inkomster vilket gör att dessa sannolikt är lägre än de beräknade. Andra förklaringar till att utgifterna för under- hållsstöd har blivit högre än tidigare förväntats är att fördelningen av de bidragsskyldigas socialför- säkringsinkomster vid beräkningarna slump- mässigt tilldelades de bidragsskyldiga samt att dessa inkomster som en följd av saneringspro- grammet också var överskattade. Statens utgifter för underhållsstödet påverkas också av inbetalningsgraden, dvs. hur stor andel av debiterat belopp som de bidragsskyldiga be- talar in. I de ursprungliga kalkylerna antogs att inbetalningsgraden skulle vara av de- biterat belopp. Utfallet för var 77 pro- cent. Den kraftiga ökningen av antalet bidragsskyl- diga med utfyllnadsbidrag vid växelvis boende kunde inte förutses när systemet infördes. Det kan antas att personer som tidigare fördelat kostnaderna för barnen mellan sig utan att få bi- drag från staten nu söker utfyllnadsbidrag. An- talet barn med växelvis boende har ökat från färre än 1 000 när systemet trädde i kraft i feb- ruari 1997 till närmare 9 000 . Enligt arbetsgruppens prognoser talar den demografiska utvecklingen med färre födda barn och en inkomstutveckling med bl.a. återställda ersättningsnivåer i socialförsäkringen och fler sysselsatta för att kostnaderna för underhållsstö- det börjar sjunka . Slutsatser uttalande om ändrade regler för inkomstprövning i underhållsstödssystemet I uttalande om att regeringen bör återkomma till med förslag till ändrade regler för inkomstprövning i underhållsstöds- systemet anförde socialförsäkringsutskottet bl.a. följande. Ett införande av bestämmelser i under- hållsstödet som bygger på principer som åter- finns i studiemedelssystemet skulle i många fall få till följd att de som hårt drabbats av inkomst- minskningar skulle kunna få återbetalningsskyl- digheten fastställd till ett belopp som i större ut- sträckning motsvarar deras betalningsförmåga. Återbetalning av studielån är relaterad till in- komsten. Låntagaren betalar av den sammanräknade inkomsten enligt den senaste taxeringen. Vissa möjligheter till anstånd eller nedsättning av återbetalning finns, bl.a. vid in- komstminskning. CSN föreskriver (CSNFS 1995:32) om ned- sättning på grund av ändrad inkomst bl.a. att en återbetalningsskyldig får nedsättning av års- beloppet om den sammanräknade inkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital under be- talningsåret beräknas bli mer än femton procent lägre än motsvarande inkomst enligt den taxe- ring som ligger till grund för beräkning av års- beloppet. Det årsbelopp som den återbetal- ningsskyldige då skall betala relateras till den beräknade inkomsten under betalningsåret. Regeringen vill framföra följande synpunkter med anledning av uttalande. Enligt regeringens uppfattning innebär studiestöds- systemets regler om nedsättning av återbetal- ningsbelopp vid inkomstminskning snarare en anståndsregel än en jämkningsregel. Regeln inne- bär att studiemedelsskulden amorteras med ett lägre belopp. Skuldbeloppet minskas alltså inte utan återbetalningen tillåts ske . Inom systemet för underhållsstödet finns redan regler om anstånd i 32 34 §§ lagen om underhållsstöd. Regeringen har tolkat ut- skottets intentioner så att det i lagen om under- hållsstöd införs en reell jämkningsregel som innebär att ett lägre återbetalningsbelopp skall kunna fastställas. Enligt regeringens uppfattning har det av föreslagna systemet ett antal svagheter. - Det uppstår tröskeleffekter, t.ex. om in- komsten inte beräknas minska med utan . En bidrags- skyldig skulle då inte få den alternativa beräk- ningen utan taxeringen skulle gälla fullt ut. Det finns en risk att en bidragsskyldig då väl- jer att anmäla en inkomstminskning som överstiger för att få den för- delaktiga beräkningen. Om det vid en senare avstämning visar sig att den bidragsskyldige har överskattat inkomstminskningen skulle en logisk åtgärd vara att den bidragsskyldige åläggs att i efterskott återbetala mellanskillna- den upp till det belopp som borde ha betalats vid beräkning enligt huvudregeln. Det kan bli svårt för den bidragsskyldige att fullgöra detta betalningsansvar i efterhand. - En bidragsskyldig som med de tänkta reg- lerna får en jämkning på grund av en tillfälligt låg inkomst kommer att gynnas en gång till genom att samma inkomst ligger till grund för återbetalningsskyldigheten .