prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Anslaget disponeras av () för statistik inom jordbruksområdet inklusive kostnaden för jord- bruksstatistisk årsbok och livsmedelstatistiskt program. De huvudsakliga faktorer som styr ut- gifterna på området är reglerade genom EG-för- ordningar. Från och med kom- mer anslaget att disponeras av . Se avsnitt 4.5 om Jordbruks- och livsmedels- ekonomiskt institut. Regeringens överväganden Resultatinformation eller 2000 skall liksom övriga medlemsstater genomföra en totalunder- sökning på strukturområdet. För del kommer undersökningen att genomföras . Undersökningen kommer att kräva extrainsatser och förberedelsearbetet påbörjas . Regeringen bedömer, trots genomförandet av denna undersökning, att en besparing är möjlig tack vare viss effektivisering och förenkling av statistikproduktionen. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . be- döms anslagsbehovet vara oförändrat i reala ter- mer. kommer anslaget F4 Livsmedelsstatistik disponeras av jordbruksverket. F5 Jordbruks- och livsmedelstatistik finansierad från EG-budgeten Tabell 8.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 200 1999 Förslag 3 700 2000 Beräknat 3 700 2001 Beräknat 3 700 Anslaget disponeras av . Från och med kommer anslaget att disponeras av Jord- bruksverket. Anslagsbeloppet motsvarar EU:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatisti- ken. Regeringens överväganden Resultatinformation beräknas en medfinan- siering för bokföringsundersökningen med . beräknas samma belopp för denna undersökning samt ytterligare för strukturundersökningen avseende . I genomsnitt belastas anslaget med . Bidraget för den EU-anpassade strukturundersökningen beräknas inte betalas ut . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . be- räknas anslagsbehovet vara oförändrat. kommer anslaget F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten disponeras av . Tabell 8.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 0002 1999 Förslag 15 000 2000 Beräknat 10 000 2001 Beräknat 5 000 1 Reservationsanlaget G 8. Konsument och marknadsföringsåtgärder inom livsmedels- området /96 anslagsposten 2. 2 Därutöver beräknas 4 000 tkr tas i anspråk av reserverade medel /anslag G8, anslagsposten 2. Verksamheten finansierades genom tidi- gare anvisade medel. fördes ett ramanslag upp på statsbudgeten med . Därtill beslutade regeringen att avsätta ytterligare från ut- giftsområde 19 Regional utjämning och utveck- lingsanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Regeringens överväganden Den gemensamma marknaden ger nya förutsätt- ningar och möjligheter för svensk livsmedels- sektor att utvecklas. Den ökade konkurrensen innebär också krav på ökad effektivitet inom jordbruket och livsmedelsindustrin. Svenska företag måste profilera sig mer än tidigare och större insatser behövs vad gäller marknadsföring. Det bör finnas utrymme för en expanderande svensk livsmedelssektor inte minst på EU-mark- naden. Det svenska jordbruket har i fråga om djurhälsa, olika produktkrav m.m. varit ett före- gångsland. Detta har skapat en goodwill för svenska livsmedel och utgör en god grund för framtida exportsatsningar för den svenska livs- medelsindustrin. En ökad export av livsmedel är viktig för att livsmedelsproduktionen skall finnas kvar i nuvarande omfattning. Genom statens regelsystem för jordbruk och genom internationella regler för stora delar av jordbruksproduktionen och livsmedelsindustrin har dessa sektorer saknat förutsättningar att exportera sina produkter. Huvudansvaret för export- och marknads- föringsåtgärder ligger alltid på näringen. Rege- ringen vill emellertid genom att främja export- satsningar bidra till en positiv utveckling inom sektorn. Resultatinformation begärde att en utvärde- ring av Food From (FFS) avseende verksamhetsperioden 1996 skulle genom- föras. Uppdraget genomfördes av konsultföreta- get Deloitte&Touche. I sin rapport drar Deloitte&Touche slutsatsen att har förvaltats väl. Enligt rapporten finns det ett tydligt intresse från företagen att verksamheten fortsätter att bedrivas. Flera företag tycker att de ansvariga för FFS har lyckats förvalta och ut- veckla projektet med begränsade resurser. Efter har verksamheten utvecklats ytter- ligare i omfattning med samma administrativa resurser. Mot bakgrund av denna utvärdering och att regeringen bedömer att möjligheterna för en ökad export av livsmedel är goda föreslås att ytterligare medel satsas på verksamheten kom- mande treårsperiod. saknas till viss del medel avseende för att uppnå samma nivå som föreslås för . Regeringen avser att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen för . Slutsatser Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas för . och 2001 beräknas mot bakgrund av ovanstående tills vidare anslagsbehovet till 10 000 000 respektive . Regeringen eller den myndig- het som regeringen beslutar bör få disponera medel under detta anslag. 27 Utbildning och forskning 27.1 Omfattning Högre utbildning och forskning inom det om- råde som rör vård och hållbart nyttjande av bio- logiska naturresurser ligger inom Jordbruks- departementets område. Utbildning inom detta område bedrivs vid (). Verksamheten bedrivs i enlighet med högskolelagen (1992:1434) och förordningen (1993:221) för . SLU erbjuder förutom långa yrkesinriktade ut- bildningar till agronom, hortonom, jägmästare, landskapsarkitekt och veterinär även kandi- dat/magisterexamen inom områdena skog, bio- teknologi, naturresurser samt ekonomi med naturresursinriktning. Därutöver finns kortare yrkesutbildningar. Utbildningen och forskningen syftar till att värna om vården och det hållbara nyttjandet av de biologiska naturresurserna. Forskningen har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om natur- resurserna utvecklas för kommande generatio- ners behov. Viktiga globala miljö- och livs- medelsförsörjningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan fors- kare från olika vetenskapliga discipliner. Medel för forskningen anvisas huvudsakligen via anslag till SLU och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Inom utgiftsområdet be- drivs även kollektiva program som rör skogs- forskning, jordbruksteknisk forskning samt forskning och utvecklingsverksamhet inom om- rådena växtförädling och trädgård. Regeringen har i den forskningspolitiska pro- positionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) angett riktlinjerna för den allmänna forskningspolitiken och den forskning som be- drivs vid SLU respektive finansieras av . 27.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 212,4 1 228,9 1 253,4 1 290,3 1 330,7 1 365,9 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den relativt kraftiga besparing som ålades SLU /96 har inneburit indragning av anställningar och koncentration av verksamheten till fyra huvudorter. SLU har under innevarande år lyckats vända den ekonomiska situationen till ett positivt resultat. Av regeringens satsning på en kraftig utbyggnad av högskolan har SLU till- delats 450 nya utbildningsplatser under inne- varande budgetår. ålades en besparing på . Innevarande år disponerar forskningsrådet nära för forskning utöver sparade medel . Prioriteringar Som redan aviserats ekonomiska vår- proposition föreslår regeringen att till SLU åter- lägga den besparing på som ålades . I vårpropositionen aviserades också medel för en kompletterande utbildning för veterinärer med utländsk examen. Det är angeläget ur såväl samhällsekonomisk som allmänmänsklig syn- vinkel att ge SLU möjlighet att anordna sådan utbildning. Som ett led i att stärka djurskyddets ställning föreslår regeringen att medel avsätts för delfinan- siering av en professur i djurskydd vid veteri- närmedicinska fakulteten vid SLU för kom- mande femårsperiod. Regeringen prioriterar en fortsatt ökad sats- ning på grundutbildningen inom högskolan fram . Utbildningsfrågorna är en viktig del av regeringens åtgärder för en ökad sysselsätt- ning. Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatser inom hög- skolan har beslutats att antalet helårsplatser vid SLU:s utbildningar utökas med 200 platser under . 27.3 Resultatbedömning SLU:s utbildningsuppdrag 1999 uppgår till 8 600 helårsprestationer. Drygt en tredjedel av det totala uppdraget har presterats . Genom statsmakternas beslut om en ökning av antalet högskoleplatser samt att antalet studenter i framför allt magister- programmen har ökat, bedöms möjligheterna att nå målet som goda. Det ökade utbildningsupp- draget har medfört en tyngdpunktsförskjutning i SLU:s verksamhet från forskning mot utbild- ning. Inom ramen för ansvaret för vård och nytt- jande av de biologiska naturresurserna kan sär- skilt pekas på verksamheten med fortlöpande miljöanalys och utvecklingen av denna. SLU har som ett led i denna utveckling tillsatt en profes- sur i miljöanalys och ett samverkansorgan, SLU Miljödata, har inrättats. SLU Miljödata sam- manfattar sin verksamhet på följande sätt: "Fortlöpande miljöanalys syftar till att följa väx- lingar i miljöns tillstånd, värdera problem och lämna underlag för samt utvärdera resultat av miljövårdsåtgärder. Detta sker genom insamling och analys av miljödata, förmedling av miljödata och -information, utveckling av metoder och ut- bildning." Regeringens bedömning är att utveck- lingen av verksamheten sker enligt regeringens intentioner. Vidare vill regeringen peka på den självvärde- ring av kvalitetsarbetet som bedrivs inom SLU. En sådan självvärdering har genomförts under och utgjort en grund för Hög- skoleverkets granskning och bedömning av kva- litetsarbetet vid . Verkets bedömar- grupp anser bland annat att genom sitt strategiarbete har goda förutsättningar för förändringsprocessen, även om kvalitetsarbete bör utvecklas ytterligare. Den forskning som bedrivs inom Jordbruks- departementets ansvarsområde har stor betydelse för utvecklingen av vården och det hållbara nyttjandet av de biologiska naturresurserna. Re- geringens uppdrag till att initiera ett pro- gram inom ekologisk jordbruks- och trädgårds- forskning, har resulterat i ett stort antal projekt. Vidare har en forskarskola inom området in- rättats. För att vidga och förnya livsmedelsforsk- ningen till stöd för konsumentintresset har tillsammans med livsmedelskedjorna och livsmedelsföretagen initierat ett nytt forsk- ningsprogram, Kunskapsplattform för livs- medelsbranschen (KLIV). 27.4 Revisionens iakttagelser () redovisar i Årlig rapport till regeringen att SLU:s verksam- het för räkenskapsåren 1995/96 och 1997 upp- visar underskott i resultaträkningen. Underskottet , som uppstått trots att vissa besparingsåtgärder vidtagits, uppgår till . Ett balanserat överskott finns dock och uppgår till efter det att årets underskott be- aktats. RRV har till SLU framfört vikten av att den negativa utvecklingen av kapitalförändringen vänds. RRV har rekommenderat att budget- arbete och uppföljning ges hög prioritet. Vidare har redovisningen av pågående projekt vid SLU uppvisat brister. Detta kan få en icke oväsentlig påverkan på kapitalförändringen. SLU:s bespa- ringsarbete synes nu leda till att den negativa ut- vecklingen bryts. Prognosen för innevarande budgetår visar på ett överskott på . RRV pekar också på vikten av att styrelse- ledamöter och i vissa fall myndighetschefer i myndigheter med s.k. anknuten stiftelseförvalt- ning är införstådda med sitt personliga skade- ståndsansvar för stiftelseförvaltningen. Regeringen avser att noga följa den ekono- miska utvecklingen vid SLU. Både SLU och har erhållit revisions- berättelser utan invändningar för . 27.5 Anslag G1 Tabell 9.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 021 979 1999 Förslag 1 080 919 2000 Beräknat 1 117 703 1 2001 Beräknat 1 148 804 2 1 Motsvarar 1 097 971 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 111 285 tkr prisnivå. () skall ut- veckla kunskapen om de biologiska naturresur- serna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundutbildning, forskar- utbildning, forskning, miljöanalys samt informa- tion och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån ett sektors-an- svar, som preciseras av ansvarsområdena jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livs- medelsproduktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veteri- närmedicin och husdjursskötsel. Grundutbildningen bedrivs inom fem långa och åtta korta yrkesprogram samt inom de fyra kandidat/magisterutbildningarna skogsvetar-, bioteknologi- och naturresursprogrammen samt ekonomprogrammet med naturresursinriktning. Forskningen bedrivs utifrån de riktlinjer som angetts i den forskningspolitiska propositionen Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). Vad som allmänt sägs om högre utbildning och forskning under utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning gäller också för SLU om inte annat framgår. Regeringens överväganden Resultatbedömning För att möta det sparbeting som ålades SLU /96 har SLU bland annat dragit in 33 högre tjänster vid innehavarnas pen- sionsavgång. Inför har SLU vidtagit ytterligare åtgärder i besparingssyfte bland annat med anledning av att effekterna av nedskärningarna dröjde, såsom att dra in profes- suren i radioekologi och avveckla institutionen. Under innevarande budgetår har emellertid den negativa utvecklingen vänts och prognosen för pekar på en positiv kapitalförändring. Detta har skett bland annat genom att styrelsen beslu- tat om stor restriktivitet vid samtliga anställ- ningsbeslut och en ändring i delegations- ordningen, vilket har resulterat i en ökad ekonomisk medvetenhet. Vidare förs diskussio- ner internt inom SLU om sammanläggning av institutioner till större enheter för att bland annat kunna hålla en tillräckligt hög administra- tiv kompetens. Genom statsmakternas beslut har SLU till- delats nya utbildningsplatser. Detta har lett till en tyngdpunktsförskjutning i SLU:s verksamhet. En allt större del av SLU:s ekonomiska resurser inom statsanslaget går till grundutbildning. Omfattningen av den tillämpade jordbruks- och skogsbruksforskningen har minskat. Inom SLU har startats en diskussion om den framtida organisationen och finansieringen av främst sådan tillämpad forskning. I syfte att åstad- komma ett fördjupat samarbete mellan SLU och samhället samt för att finna nya organisatoriska former för sektorsinriktad forskning har rektor fått i uppdrag av styrelsen att utreda möjlig- heterna för sådan forskning. Frågan om SLU:s departementstillhörighet har länge diskuterats. Inför ett ställningstagande till frågan har en utredning tillsatts av för att bland annat kartlägga SLU:s sektorsansvar samt analysera vilka konsekvenser en överföring av SLU från Jordbruksdeparte- mentet till får. Upp- draget skall redovisas . Regeringen avser därefter att göra en be- dömning av frågan. SLU har i årsredovisningen för redovisat en minskning av kostnaderna per utbildningsplats för programstudenterna både vad gäller långa och korta program. Flera av de kortare utbildningarna är dessutom i ett etable- ringsskede varför kostnaderna för dessa är större än för etablerade utbildningar. Tabell 9.2 Kostnad per plats vid SLU Tusental kronor 1993/94 164 1994/95 163 1996 138 1997 127 SLU:s årsredovisning är överskådlig och infor- mativ. Utförda prestationer samt resultaten av dessa redovisas utförligt och kopplas till av rege- ringen uppställda verksamhetsmål. Med hänsyn till de besparingar som SLU har ålagts anser regeringen att utfört sitt uppdrag väl. Veterinärer med utbildning från land utanför EU har små möjligheter att få legitimation och därmed kunna utöva sitt yrke i utan en kompletterande utbildning. På grund av SLU:s minskade resurser har möjligheterna för SLU att anordna sådan utbildning kraftigt redu- cerats. I syfte att tillvarata den resurs som dessa personer utgör, föreslår regeringen att SLU an- visas för en komp- letterande utbildning för utländska veterinärer. Regeringen föreslår som ett led i att stärka djurskyddets ställning en förstärkning av ansla- get med för delfinansiering av en professur i djurskydd vid veterinärmedicinska fakulteten vid SLU för kommande femårsperiod. Från anslaget överförs till an- slaget E1 för en förbränningsugn, vilken har finansierats från SLU:s anslag och tidigare nyttjats av båda myn- digheterna. SLU:s användning av förbrännings- ugnen är under avveckling. Vidare överförs för stöd till biodling från SLU:s anslag till E3 Djurhälsovård och djurskyddsfräm- jande åtgärder. För ett tillskott av 420 nya utbild- ningsplatser anvisas . I enlighet med beslut (bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) med anled- ning av prop. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet anvi- sades särskilda medel för inrättande av nya pro- fessurer i syfte att åstadkomma en jämnare könsfördelning inom professorskåren samt för- bättra kvinnors möjligheter att göra forskar- karriär. Professurerna finansieras genom sär- skilda medel som beslutat om samt med medel för berörda forskningsråd och läro- säten. Professurer för underrepresenterat kön vid SLU har inrättats inom växtbiokemi, hortikultu- rell genetik och förädling, vattenbruk, särskilt fiskars beteende samt markekologi med inrikt- ning mot kolets omsättning. Den sistnämnda professuren har i sin helhet finansierats av be- rörda myndigheter under Jordbruksdeparte- mentet. Från och med budgetåret efter det att placeringen är klar skall forskningsrådens andel av kostnaderna anvisas direkt till berörda läro- säten. Den besparing på som gjordes för återläggs till anslaget. I enlighet med tidigare beslut anvisas medel för de nya utbildningsplatser som tilldelades SLU och som utgör helårsplatser samt för ytterli- gare 200 nya utbildningsplatser som SLU till- delats . Till Gammel- kroppa skogsskola anvisas via anslaget en förstärkning med för utbildning av ingenjörer med skoglig inriktning. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det förändrade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korrigerats. Resurser för ökade utgifter för utbildnings- bidrag för forskarstuderande med anledning av ålderspensionsreformen har beräknats till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter (varav tjänste- export) Kostnader Resultat (Intäkt -kost- nad) Utfall 1997 115 904 (12 000) 115 904 (12 000) 0 Prognos 1998 117 404 (14 000) 117 404 (14 000) 0 Budget 1999 118 000 (14 000) 118 000 (14 000) 0 Beräknat 2000 118 000 (15 000) 118 000 (15 000) 0 Beräknat 2001 118 000 (15 000) 118 000 (15 000) 0 Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet för till 1 . beräknas anslagsbehoven till 1 respektive 1 . Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 1 021 979 Justering m.a.a. övergång till lånemodell +7 700 Pris- och löneomräkning +19 395 Justering av +3 111 Återföring av besparing +9 400 Kostnader för ålderspensionsreformen +150 Nya utbildningsplatser i enlighet med tidigare beslut +9 232 Tillskott för kompletterande utbildning för utländska veterinärer +3 125 Förstärkning av bidraget till Gammel- kroppa skogsskola +675 Djurskyddsprofessur +3 000 Överföring från anslaget G3 +1 802 Överföring från UO 16 +2 180 Överföring till anslaget E1 -530 Överföring till anslaget E3 -300 Förslag 1999 1 080 919 000 G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader Tabell 9.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 500 1999 Förslag 11 158 2000 Beräknat 11 357 1 2001 Beräknat 11 540 1 1 Motsvarar 11 158 tkr prisnivå. Skogs- och jordbrukets forskningsråds () huvuduppgift är att främja och stödja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av biologiska naturresurser med särskild inriktning på de areella näringarna. Rådet skall verka för ett vidgat internationellt samarbete och arbeta för att information om forskning och forskningsresultat sprids till sam- hället och berörda näringar. Regeringen har i den forskningspolitiska pro- positionen Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) dragit upp riktlinjerna för inrikt- ningen av forskning. har det nationella ansvaret för vissa EU- program samt delprogrammet Jordbruk och Fiske (FAIR) i EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling. har bilaterala samarbetsavtal med de la Recherche Agronomique i och med della Recherche i . Det nordiska samarbetet inom jordbruksområ- det är etablerat inom ramen för och bedrivs inom Nor- diska Kontaktorganet för Jordbruksforskning (NKJ) och är också representerade i den nordiska arbetsgruppen för fiskforskningen (NAF). Nordiskt samarbete inom skogsforsk- ningen sker inom Samnordisk skogsforskning (SNS), som har ställning av en institution under . är de nordiska sekretariaten för såväl NKJ som SNS placerade vid med huvudsekreteraren som ordförande. Regeringens överväganden Resultatinformation hanterar ca 1 000 ansökningar om forskningsbidrag, stipendier, resebidrag etc. ger också råd och vägledning till forskare som vill finansiera sin forskning med medel från rådet eller andra finansiärer, t.ex. nordiska sam- arbetsorgan eller . Forskningssamarbetet inom EU har intensi- fierats. Det svenska deltagandet i EU:s fjärde ramprogram, delprogrammet, ökar både vad gäller antalet ansökningar och antalet beviljade projekt. beviljades 14 ansökningar av totalt 60 svenska ansökningar. var motsvarande siffror 45 beviljade projekt av 160 ansökningar. Under har slutfört en utvärdering av träkvalitetsforskning samt ut- arbetat forskningsprogram för dels trädgårds- näringen dels för Friska husdjur . Vidare har redovisat regeringens uppdrag att planera och genomföra ett forskningsprogram för eko- logisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. årsredovisning är överskådlig och ger en bra information om måluppfyllelsen. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsnivåerna motsvarar an- slagsnivå i fasta priser. G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning Tabell 9.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 220 000 1999 Förslag 197 285 2000 Beräknat 200 696 2 2001 Beräknat 204 592 2 1 Därutöver har 73 943 tkr tagits i anspråk av reserverade medel /anslag H2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och 4 774 tkr /anslag H4 Stöd till kollektiv forskning. 2 Motsvarar 197 285 tkr priser. Under anslaget finansieras forsknings- stöd samt stöd till kollektiv forskning. Den kol- lektiva forskningen omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforsk- ning samt växtförädling. I regeringens proposition Forskning och sam- hälle (prop.1996/97:5, bet. UbU:3, rskr. 1996/97:99) föreslogs att skulle ges ett uppdrag att planera och genomföra ett forsk- ningsprogram för ekologisk jordbruks- och träd- gårdsproduktion och anvisades för detta ändamål . har redovisat uppdraget. Under har också in- kommit med en resultatredovisning avseende den kollektiva växtförädlingen för åren 1993 1996. och Stiftelsen har beslutat att utvärdera verksamheten. Regeringens överväganden har för den kollektiva forskningen träffat avtal med Stiftelsen och Miljöteknisk forskning om gemensam finansiering av forsk- nings- och utvecklingsverksamhet på det jord- brukstekniska området. Ansvaret för programmets genomförande ligger hos Jord- brukstekniska institutet. har vidare träffat avtal med om gemensam finansiering av viss skogsforskning. Avtalen omfattar perioden 2000 för verksamhetens inriktning, men den ekonomiska delen har, med hänsyn till den pågående omstrukturering av det statliga stödet till den kollektiva forskningen, omfattat i taget. Insatserna inom trädgårdsforskningen av- ser områdena hemträdgårdar och grönytemiljöer, inklusive verksamheten inom MOVIUM-sekre- tariatet vid SLU i .