prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — - Föreningen () för tidningsutgivning för dövblinda, - () för dess teckenspråksavdelning, - Stiftelsen rikstolktjänst för förtroendevalda i handikapporganisationerna, - Palynologiska laboratoriet för rapportering av pollenhalten i luften, - Föreningen rekryteringsgruppen (RG) för dess tränings- och rehabiliteringsverksam- het med inriktning på nyskadade, - Neurologiskt () för NHR-centers permanenta ut- ställning av hjälpmedel för personer med funktionshinder, - Handikapporganisationernas rekreations- anläggningar för personer med funk- tionshinder. Regler om bidraget finns i för- ordningen (1994:950) om statsbidrag till rekreationsanläggningar, - Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper. Vid Mo Gård och hälsocentret för barn bedrivs riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper med svåra och komplice- rade funktionshinder. ÄNDAMÅL Utgifter 1998 Beräknat 1999 1. SRF hantverk för depåverksamheten (moms) 9 290 000 9 290 000 2. SRF för ledarhundar 24 500 000 24 500 000 3. SRF för viss övrig verksamhet 10 634 000 10 634 000 4. FSDB för tidningsutgivning 6 120 000 6 120 000 5. SDR för teckenspråksavdelning 2 470 000 2 470 000 6. Rikstolktjänsten 5 515 000 5 515 000 7. Palynologiska laboratoriet 675 000 675 000 8. Föreningen rekryteringsgruppen 2 260 000 2 260 000 9. NHR för hjälpmedelsutställning 1 130 000 1 130 000 10. Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper 2 800 000 2 800 000 11. Handikapporganisationernas rekreationsanläggningar 13 000 000 13 000 000 Summa 78 394 000 78 394 000 Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Statsbidraget gör det möjligt för organisationer att själva driva en rad olika verksamheter till nytta för personer med funktionshinder. Organi- sationerna har redovisat hur förra årets bidrag använts. Flertalet ansöker om ökade medel för att kunna utveckla verksamheten och för att kompensera ökade kostnader. Regeringen föreslår att an- visas under anslaget B4 Bidrag till viss verksam- het för personer med funktionshinder för . beräknas anslaget till vardera . B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer Tabell 5.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 132 194 1999 Förslag 132 194 2000 Beräknat 132 194 2001 Beräknat 132 194 Statsbidrag lämnas till handikapp- och pensio- närsorganisationer. Villkoren för bidraget till pensionärsorganisationer regleras i förordningen (1994:316) om statsbidrag till pensionärsorgani- sationer. Bidraget till handikapporganisationerna regleras i förordningen (1994:951) om stats- bidrag till handikapporganisationer. Anslaget administreras av . Regeringen be- slutar om fördelning av bidraget till handi- kapporganisationer. har bildats och an- sökt om statsbidrag . Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag (dir. 1998:57) att bl.a. se över statsbidragen till handi- kapporganisationernas allmänna verksamhet, fö- reslå kriterier för statsbidragsberättigade handi- kapporganisationer samt föreslå riktlinjer för hur bidraget skall fördelas mellan organisationerna. Uppdraget skall redovisas . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Handikapp- och pensionärsorganisationerna har en viktig opinionsbildande roll och fyller en central funktion bland folkrörelserna i . Statsbidraget utgör en betydelsefull del av orga- nisationernas finansiering av verksamheten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget B5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer för . beräknas anslaget till . B6 Ersättning för textelefoner Tabell 5.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 862 1999 Förslag 16 382 2000 Beräknat 16 779 2001 Beräknat 17 155 Syftet med ersättningen för texttelefoner är att ge personer som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda och talskadade möjlighet att kommu- nicera över telefonnätet. De utgifter som belastar anslaget är ersättning till landstingen för inköp av texttelefoner m. m. till dessa personer samt för texttelefoner till anhöriga, s.k. anhörigtelefoner. Ersättningen utbetalas av till landstingen kvartalsvis i efterskott. Verksam- heten regleras i förordningen (1992:621) om statsbidrag till texttelefoner. De huvudsakliga faktorerna som styr utgifterna under anslaget är antalet personer som har behov av texttelefon och prisutvecklingen på framför allt ny teknik. Antalet ordinerade texttelefoner varierar år , varför det är svårt att göra säkra progno- ser. Regeringens överväganden Resultatinformation Bildtelefoner med tillräckligt god kvalitet för att kunna fungera för teckenspråkskommunikation har utvecklats. Det finns alternativa leverantörer på marknaden och utrustningen bedöms kost- nadsmässigt uppnå rimliga nivåer . En försöksverksamhet bedrivs av Social- styrelsen och finansieras inom ramen för anslaget. Försöksverksamheten skall avrapporteras . Ett eventuellt införande av bildtelefonen kan komma att inne- bära tillfälligt ökad belastning på anslaget p.g.a. att brukaren behöver dubbla utrustningar . Utveckling av multimedia med möjlighet att överföra såväl ljud som bild och text ger ytterligare nya möjligheter att tillgodose målgruppens behov . I en skrivelse redogör Socialstyrel- sen för behov av uppgradering av utrustning för dövblinda personer. Kostnaderna för sådan upp- gradering ligger inom ramen för anslaget. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget B6 Ersättning för texttelefoner för . Anslaget beräknas till respektive . B7 Bilstöd till handikappade Tabell 5.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 213 908 1999 Förslag 178 078 2000 Beräknat 43 494 2001 Beräknat 95 364 Syftet med anslaget är att lämna bidrag till funk- tionshindrade personer och föräldrar med funk- tionshindrade barn för anskaffning och anpass- ning av motorfordon m. m. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bil- stöd till handikappade. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar för bilstödet. Stöd kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Fr.o.m. kan, under vissa förutsättningar, bidrag också lämnas till körkortsutbildning till den som beviljats bilstöd. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna inom området är personkretsens omfattning, inkomstutvecklingen och prisutvecklingen på fordonsmarknaden. Nytt bilstöd kan beviljas den som tidigare fått sådant om förflutit sedan beslut senast fattades. Någon tidsbegränsning finns inte beträffande anpassningsbidrag. ändrades reglerna så att bilstödet måste användas från det att den som beviljats bilstöd fått besked om att bidraget kan betalas ut. Genom en förordningsändring begränsades utbetalningarna för bilstöd så att de för respektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. Regeringens överväganden Resultatinformation En ökning av antalet prövade ärenden skedde vilket beror på att en ny sjuårs- period börjat. 1997 ansökte 3 264 personer om bilstöd och 2 227 personer beviljades sådant stöd. Antal avslag som har legat runt 40 pro- cent sedan bilstödet infördes i denna form 1988 minskar fr. o. m. Orsaken till detta är främst en följd av att andra sjuårsperioden börjat varvid tidigare bilstödsberättigade återkommit med ny ansökan. Det är totalt fler män än kvinnor som söker bilstöd och kvinnorna har några procentenheter fler avslagsbeslut än männen. Anpassningsbidrag har i större utsträckning utbetalats till män än till kvinnor. Det är endast när det gäller anskaff- ningsbidrag som kvinnornas andel är större än männens. Eftersom anskaffningsbidraget är inkomstrelaterat är en möjlig slutsats att kvinnorna har lägre inkomster än männen. Könsfördelningen har börjat bli jämnare . Av andragångssökande är majoriteten män, men bland de som sökte bilstöd första gången var det nästan lika många kvinnor som män. var avslagsnivån högre än 1997 för både kvinnor och män. Utgifterna för bilstödet har legat relativt kon- stant . Belastningen har under vissa år fluktuerat. /95 och 1995/96 uppstod förhållandevis stora underskridande på anslaget. Regeringen föreslog 1997 en sänkning av anslagsnivån i syfte att bi- dra till finansieringen av de ökade kostnaderna för statlig assistansersättning Regeringen aviserade i budgetpropositionen för behovet av en översyn av det framtida stödbehovet bl.a. mot bakgrund av de föränd- ringar som skett rörande anslagsnivån. För att klara utgiftsbehoven för föreslår rege- ringen att medel om totalt tillfälligt omfördelas till anslaget för bilstöd. En översyn av anslagskonstruktionen och det framtida stödbehovet för ökad tillgänglighet på- går. Regeringen avser att återkomma med förslag 1999. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget B7 Bilstöd till handikappade för . beräknas anslaget till 43 494 000 respektive . B8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 5.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 900 000 1999 Förslag 4 653 000 2000 Beräknat 5 341 000 2001 Beräknat 5 555 000 Statlig assistansersättning lämnas till funktions- hindrade personer som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genom- snitt mer än . Anslaget disponeras av . De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Frågor om assi- stansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. Rätten till assistansersättning gäller för svårt funktionshindrade personer som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. Fr.o.m. har en schablon för assistansersättningen införts som för uppgår till . Om det finns särskilda skäl kan för- säkringskassan efter ansökan medge att schablo- nen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna dock högst . Enligt re- geringens proposition Vissa frågor om personlig assistans (prop. 1996/97:146, bet. 1997/98:SoU4, rskr. 1997/98:5) skall kommunerna finansiera beviljad assistansersättning för de första 20 tim- marna . Till följd av vidtagna föränd- ringar minskades anslaget med för vilket kommunerna delvis kompenserats för inom ramen för det ge- nerella statsbidraget. Beloppet motsvarade en uppskattning av kommunernas kostnader för de första . De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är personkretsens omfattning, antalet beviljade assistanstimmar och beviljad assistansersättning . Prognoserna för och framåt bygger på antaganden om att utgifterna ökar eftersom antalet personer som beviljas ersättning ökar liksom an- talet beviljade timmar . Anslaget beräk- nas efter avdrag för kommunernas uppskattade kostnader de första . Regeringens överväganden Resultatinformation Personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och den statliga assistansersättningen en- ligt lagen (1993:389) om assistansersättning () har inneburit ökad valfrihet, större in- flytande och bättre livskvalitet för många perso- ner med omfattande funktionshinder. Detta har bl.a. framgått av utvärdering av handikappreformen. Syftet med insatsen person- lig assistans har till stor del uppnåtts. Utgifterna för den statliga assistansersätt- ningen är betydligt högre än förväntat, vilket till största delen kan förklaras med att antalet assi- stanstimmar per person och vecka i genomsnitt är 78,5 istället för de 40 som beräk- nades i propositionen om LSS. Antalet personer med statlig assistansersättning är också ca 700 fler än de 7000 som beräknats. Den införda schablonen för assistansersätt- ningen har inneburit en dämpning av öknings- takten i den genomsnittliga timersättningen . Det har framförts kritik från olika assistansanordnare, i första hand brukarkooperativ, mot införandet av schablonen i assistansersättningen. Enligt kritikerna täcker inte schablonen alla kostnader för assistansen. Det gäller särskilt sådana kostnader som är svåra att förutse och planera. Som ett led i en uppfölj- ning av reformen och mot bakgrund av den kri- tik som framförts har regeringen beslutat att ge i uppdrag att göra en över- syn av ersättningen för personlig assistans. 1997/98:SoU24) har framfört att regeringen i budgetarbetet skall överväga om rätten till personlig assistans skall utvidgas så att den som erhållit assistans får behålla denna även efter 65- årsdagen. Regeringen utreder en eventuell sådan förändring och har för avsikt att återkomma i frågan . Det är en något större andel män som erhåller assistansersättning jämfört med kvinnor. uppgick männens andel av den totalt erhållna assistansersättningen till och kvinnornas andel till . Männen hade dessutom i genomsnitt fler antal timmar (79,3) jämfört med kvinnorna (77,4). Ersättningsnivån är däremot i det när- maste densamma för båda könen. Slutsatser Syftet med stödformen personlig assistans och statlig assistansersättning har nåtts. Anslaget har dock allt sedan det infördes överskridits. Pro- gnosen för visar dock att utgiftsnivån har stabiliserats jämfört med tidigare. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 4 anvisas under anslaget B 8 Kostnader för statlig assistansersätt- ning för . beräk- nas anslaget till 5 respektive 5 . B9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. Tabell 5.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 52 000 1999 Förslag 63 000 2000 Beräknat 63 000 2001 Beräknat 63 000 Statsbidraget till missbrukarvård ingår inlagt i det generella statsbidraget till kom- munerna. Genom den verksamhet som drivs av (SiS) har staten ett direkt ansvar för ungdomsvård och missbrukar- vård. Staten har ett starkt intresse av att det råder balans mellan å ena sidan institutionsvården och å andra sidan den vård som bedrivs av kommu- nerna och består av förebyggande och olika slags öppenvårdsinsatser. har därför ur anslaget avsatts särskilda ut- vecklingsmedel för att stimulera kommunerna att utveckla förebyggande och öppenvårdsinsat- ser. Länsstyrelserna har i uppdrag att för- dela till särskilt angelägna ut- vecklingsinsatser. Under anslaget disponerar Socialdepartemen- tet avseende spelberoende och dess sociala konsekvenser. Regeringens överväganden Resultatinformation har kommunerna i stor ut- sträckning utvecklat förebyggande insatser och vård i öppna former för ungdomar och miss- brukare, dock ännu inte i sådan omfattning att den minskade användningen av institutionsvård kan anses vara helt kompenserad. utvärdering av hur medlen an- vänts visar att projektbidragen har använts på det sätt som regeringen avsett och så långt det går att bedöma har pengarna haft positiv effekt på ung- doms- och missbrukarvården. på- pekar i rapporten att det finns vissa svå- righeter när det gäller att mäta de nationella effekterna av detta stimulansbidrag. Länsstyrelserna har genom sin tillsynsverk- samhet god kännedom om lokala förhållanden i länets kommuner och kunskap om eventuella brister och behov av särskilda utvecklingsmedel. Dessa medel har också en naturlig funktion vid uppföljningen av vad som framkommer vid läns- styrelsens tillsynsarbete. Enligt anser länsstyrelserna att utvecklingsmedlen har bidragit till att stimulera samverkan med såväl redan etablerade som med nya samverkanspart- ners. Medlen för åtgärder mot spelberoende har an- vänts till forskning för att få ökade kunskaper om spelberoende. Slutsatser Särskilda utvecklingsmedel bör även fortsätt- ningsvis avsättas och fördelas av länsstyrelserna till att stimulera kommunerna att utveckla insat- ser i öppen vård för ungdomar och missbrukare. I propositionen Ändring i socialtjänstlagen (prop. 1996/97:124) betonas betydelsen av tidig upptäckt och tidiga insatser för att förebygga och motverka ett mer omfattande behov av vård. Ut- vecklingsmedlen skall mot denna bakgrund också kunna användas för att utveckla metoder för tidig upptäckt och tidiga insatser för ung- domar och missbrukare. För åtgärder mot spelberoende föreslås ytter- ligare . Totalt bör avsättas för ändamålet. Användningsom- rådet för medlen bör vidgas till att utveckla for- mer för förebyggande arbete i syfte att hindra att människor fastnar i spelberoende. Medlen bör fortsättningsvis disponeras av Folkhälsoinstitu- tet. Under anslaget föreslås att avsätts för åtgärder med anledning av regeringens proposition (prop. 1997/98:182) Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . - Fortbildning om för stat- ligt anställda (1,). - Stöd till fortbildningsinsatser rörande barn- konventionen inom landsting och kommuner (1,). - Stöd för utveckling av metoder i kommuner och landsting för att barnperspektivet skall finnas i olika beslutsprocesser (). - Utveckling av basstatistik inom barnområdet (). - Medel till förfogande för utredning och ut- veckling rörande barnmisshandel (). - Medel för arbete mot kvinnlig könsstymp- ning (). Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget B9 Bidrag till ungdomsvård och miss- brukarvård m.m. för . beräknas anslaget till respektive . B10 Bidrag till organisationer på det sociala området Tabell 5.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 64 341 1999 Förslag 64 841 2000 Beräknat 64 341 2001 Beräknat 64 341 Anslaget avser bidrag till olika frivilliga organisa- tioner inom det sociala området. Bidrag lämnas till såväl länkorganisationer och andra organisa- tioner som arbetar med att stödja och hjälpa f.d. missbrukare och andra socialt utsatta grupper som organisationer som arbetar med att hjälpa barn och deras familjer samt organisationer som motverkar våld mot kvinnor. Nykterhetsorgani- sationer och () erhåller också statsbidrag från detta anslag. Anslaget är f.n. be- räknat enligt följande: - Bidrag till organisationer () - Bidrag till (), - Bidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. (). Regeringens överväganden Resultatinformation Bidrag till organisationer och bidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. får or- ganisationsstöd för sin centrala verksamhet. Detta anslag har administrerats av för fördelning av statsbidrag till nyk- terhetsorganisationer m.fl. som i sin tur fördelat anslaget till berörda organisationer (jämför prop. 1976/77:108, bet. 1976/77:KrU40, rskr. 1976/77:232 samt förordningen (1977:486) om statsbidrag till organisationer som bedriver nyk- terhetsarbete). Resurser har dessutom avsatts för att stödja länkorganisationer och andra organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa f.d. missbruka- re. Bidrag har kunnat utgå till såväl klientorgani- sationer inom alkohol- och narkotikaområdet som till organisationer med kyrklig anknytning som bedriver verksamheter inriktade på socialt utsatta grupper. En del av bidragsgivningen har varit inriktad på organisationer som bedriver ar- bete för utsatta barn och deras familjer, respek- tive organisationer som motverkar våld mot kvinnor. disponerar medel för denna del av anslaget och beslutar om fördelning av medlen. Styrelsen gör regelbunden uppfölj- ning och utvärdering av organisationernas arbete. Frågan om formerna för statens stöd till före- ningar har behandlats inom och avrapporterats i rapporten av Föreningsbidrag (Ds 1997:36). I rapporten redovisas modeller för styrning och uppföljning av statsbidragen inom området. Modellerna har karaktär av rambeskrivningar som måste utveck- las inom varje sakområde. Mot denna bakgrund och behovet av att ut- veckla samarbetet med frivilligorganisationerna inom det sociala området tillsattes en utredning för att se över formerna för bidragsgivningen till frivilligorgani- sationerna inom det här anslaget. Utredningen konstaterar i betänkandet Vad får vi för pengar- na ? Resultatstyrning av statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området (SOU 1998:38) att resultatstyrningen av det aktuella bidragsanslaget är otillräcklig. Ett skäl till detta är att nuvarande principer för bidragsgivning försvårar en sådan styrning. Metoder för att åstadkomma en effektiv resultatstyrning behöver utvecklas. Utredningen konstaterar också att det är vik- tigt att staten som bidragsgivare har ett enhetligt förhållningssätt till frivilligorganisationerna inom det sociala området och inte som har skett inom detta område låter organisationerna få bi- drag på olika villkor och utifrån olika krav på uppföljning och utvärdering av bidragen. Utred- ningen menar att ett nytt bidragssystem, med ökad grad av resultatstyrning, behövs både av effektivitetsskäl, rättviseskäl och för att i fram- tiden trygga överlevnaden av väl använda bidrag som genererar ett stort samhällsvärde. Bidrag till kotikaupplysning upplysning (CAN) är ett folkrörelseförankrat informationsorgan som har till uppgift att be- driva och främja saklig upplysning om verk- ningar av alkohol- och narkotikamissbruk, lik- som om vägar och medel att förekomma och bekämpa alkoholskador samt motverka icke-me- dicinskt bruk av narkotika. CAN skall i detta syfte förmedla basfakta om droger till organisationer, myndigheter, mass- media m.fl. En annan huvuduppgift för CAN är att utgöra ett serviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras arbete med droginforma- tion. Förslag till nya riktlinjer för statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté för att se över formerna för statsbidragsgivningen till vissa nykterhetsorganisationer och till vissa andra organisationer verksamma inom det sociala området. avlämnade kommittén sitt be- tänkande Vad får vi för pengarna? Resultat- styrning av statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området (SOU 1998:38). Be- tänkandet har varit föremål för remissbehand- ling. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr S98/1829/ST). Kommittén har gjort en genomgång av hur nuvarande bidragssystem fungerar och hur be- rörda organisationer arbetar. Kommittén menar att vissa justeringar och moderniseringar bör göras i nuvarande bidragssystem. Kommittén delar i sina resonemang upp det nuvarande stats- bidraget i organisations- och verksamhetsbidrag. Därutöver finns särskilda projektbidrag. Kom- mittén föreslår att kriterier för bidragsgivningen fastställs och att resultaten av hur statsbidragen används utvärderas i förhållande till angivna mål. Kommittén föreslår också att bidragsgiv- ningen administrativt samordnas till en myndig- het () och att ett rådgivande organ med representanter för frivilligorganisationerna knyts till myndigheten. Den nya bidragshante- ringen skall enligt kommitténs förslag baseras på en ny förordning, till vilken kommittén lämnar förslag. Regeringens förslag: Det behövs nya rikt- linjer för statsbidragen till frivilligorganisationer- na på det sociala området. Samma grund bör gälla för berörda organisationer vad gäller dels kriteri- erna för att få bidrag, dels kravet på återrapporte- ringar av användningen av erhållna bidrag. Stats- bidraget bör administreras av . Ett råd, bestående av representanter för berörda fri- villigorganisationer, bör knytas till myndigheten. Kommitténs förslag: Överensstämmer med re- geringens förslag. Remissinstanserna: Kommitténs förslag till indelning av bidragen i organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag accepteras i allmänhet av remissinstanserna. Detsamma gäller kommitténs förslag till kriterier för bidragsgivningen. Det av kommittén anförda behovet av att bättre följa upp resultaten av gjorda satsningar ifrågasätts inte i egentlig mening av remissinstanserna, även om företrädare för nykterhetsorganisationerna pekar på att det sker en uppföljning och att vissa resultat är svårmätta. Kommitténs förslag att skall få i uppdrag att besluta om bidragsgivningen och att statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. () skall upphöra kritiseras av nämnden och av nyk- terhetsorganisationerna. Förslaget tillstyrks av flertalet myndigheter och av de organisationer som inte tillhör . framhåller vikten av att den förordning som styr bidragsgivningen är så tydlig som möj- ligt beträffande kriterierna för vilka organsiationer som kan söka bidrag och vad sedan bidraget skall användas till.