prop · GM031D11 · 1999-01-01 00:00:00 — För- svarsmakten anger att avgångarna uppgick till vilket är en ökning jämfört med föregående utbildningsår. Totalförsvarets plikt- verk, som inte redovisar per utbildningsår utan kalenderårsvis, redovisar att avgångarna uppgick till . Det är en minskning från före- gående mätperiod. Regeringen har gett myndigheterna i uppdrag att i samverkan minska avgångarna av värnpliktiga under grund- utbildningen. Antalet värnpliktiga som efter avslutad grundutbildning är krigsplaceringsbara har ökat från till . 3.3.3 Tillståndet i krigsorganisationen bedömer att tillståndet i krigs- organisationen är godtagbart. Förmågan att kunna uppnå full krigsduglighet med huvuddelen av krigsorganisationen har dock inte i alla avseenden kunnat vidmakthållas p.g.a. minskningar i förbandsverksamheten, vilket bl.a. påverkat officerarnas kompetens negativt. Dessa reduceringar har sin grund i de allvarliga problem som uppstått i Försvarsmaktens ekonomi och planering. beslutade på regeringens förslag att ändra övergripande mål för Försvarsmakten vad avser Försvarsmaktens beredskap så att endast utvalda delar av organisationen efter beslut har upp- nått full krigsduglighet. Regeringen har beslutat vilka dessa delar är. 3.3.4 Bedömning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden Regeringen har beslutat om vilka krav på förmå- gor i olika avseenden och i olika tidsperspektiv som Försvarsmakten skall uppfylla samt vilken anpassningsförmåga myndigheten skall ha för att kunna utföra de uppgifter som har beslutat om. Dessa krav på förmågor i olika avseenden har redovisats för i prop. 1997/98:83 Förändrad styrning av Försvars- makten m.m. Regeringen redovisar i avsnitt 3.5 sitt förslag till avseende inriktningen av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden. Försvarsmakten har i sin årsredovisning för redovisat tillståndet i dessa förmågor. Den detaljerade redovisningen av tillståndet i krigs- organisationen är hemlig. Nedan redovisas däremot regeringens sammanvägda bedömning av hur Försvarsmakten har uppfyllt sina mål enligt de huvuduppgifter som har beslutat om. Regeringen skall följa upp Försvars- maktens förmågor i olika avseenden och göra en sammanvägd rapportering till . Försvar mot väpnat angrepp Huvuddelen av förbanden kan med tillräcklig säkerhet uppnå full krigsduglighet . Vissa övriga förband har dock en så låg krigsduglighet att såväl materiella som personella brister bedöms kvarstå efter en tolvmånadersperiod. Med den målsättning för försvar mot väpnat angrepp i nuvarande omvärldsläge som statsmakterna enligt ovan lagt fast för Försvarsmakten kan uppgiften lösas. Territoriell integritet Ubåtsskyddsverksamheten har bedrivits främst inom ramen för marinens ordinarie förbandsverksamhet. De indikationer som förevarit har inte föranlett några omfattande insatser. har inte någon händelse rapporterats som enligt Försvarsmaktens be- dömning utgör tillräcklig grund för att kunna konstatera att främmande undervattensverksam- het har pågått på svenskt territorium. Vårt luftrum har övervakats från luftförsvars- centraler med radarstationer samt från flygplan. har tretton konstaterade kränk- ningar av svenskt luftrum skett, vilket är en ökning med sju jämfört med . Förmågan att upprätthålla den territoriella integriteten är med vissa undantag god. Beredskap för incidentinsatser har upprätthållits enligt ställda krav. Internationell verksamhet Förmågan att planera för, organisera och genomföra fredsfrämjande operationer, partnerskap för fred (PFF)- verksamhet och övrig internationell verksamhet är god. Brister finns i interoperabiliteten, främst avseende militär fackengelska, internationella stabsrutiner samt teknisk materiel för samband och ledning. Stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred m.m. Förmågan att ge stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred är god. Försvarsmakten har också en god förmåga att ställa resurser till förfogande vid de tillfällen den ianspråktas med hänvisning till räddningstjänstlagen (1986:1102). Verksamheten har bl.a. omfattat eftersök av försvunna personer, brandbekämpning, insatser i samband med översvämningar och insatser i samband med snökaos. har Försvarsmakten genomfört 1 073 insatser med helikoptrar, fartyg eller trupp. Övningsverksamheten och samverkan med civila myndigheter har varit omfattande, vilket ökat förbandens förmåga att samverka med och lämna stöd till samhället. Anpassning En värdering och analys har genomförts inom Försvarsmakten i samverkan med stödjande myndigheter. Analysen visar att kravet på att kunna uppnå full krigsduglighet för huvuddelen av krigsorganisationen är möjlig att uppnå. Vissa förband har emellertid en så låg krigsduglighet att såväl materiella som personella brister bedöms kvarstå . Detta har beskrivits närmare i avsnitt 3.3.3 Tillståndet i krigsorganisationen. Arbetet med att utveckla den långsiktiga anpassningsförmågan har påbörjats och en grund har lagts för det fortsatta utvecklingsarbetet. Regeringen återkommer i den säkerhetspolitiska kontrollstationen med förslag till inrikt- ning för Försvarsmaktens långsiktiga anpassningsförmåga. 3.4 Revisionens iakttagelser bedömer att årsredovis- ningen i allt väsentligt är rättvisande men lämnar följande invändning: Ledningen har inte haft tillförlitligt underlag för att fortlöpande kunna pröva verksamheten till följd av brister i rutiner för planering, uppföljning och kontroll . Försvarsmakten har redovisat ett antal åtgär- der för att komma till rätta med dessa brister. Vidare har regeringen beslutat om en omorganisation av Försvarsmaktens högkvarter. Den inne- bär bl.a. att den centrala styrningen gentemot den lokala nivån samlas i en ledning, vilket förbättrar möjligheterna att styra och följa upp verksamheten. I samband härmed regleras den interna styrningen inom högkvarteret i en ny arbetsordning. Regeringen bedömer att de inom Försvars- makten planerade eller genomförda åtgärderna och den genomförda omorganisationen av hög- kvarteret är nödvändiga för att avhjälpa de brister som har påtalat. Regeringen kommer fortlöpande att följa arbetet. I mål- och resultatdialogen med myndigheten kommer Försvarsdepartementet att ta upp denna fråga. Regeringen vill vidare hänvisa till vad som anförts under avsnittet 2.4 angående styrning och uppföljning av det militära försvaret. Anställda vid I propositionen om Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet m.m. redovisades (RRV 1998:20) om förmåner och formerna för lönebildning, tillämpning av avtal m.m. för anställda vid m.fl. I rapporten redovisar sina iakttagelser vad gäller löneutveckling för office- rarna inom Försvarsmakten, konstruktion och omfattningen av lönetillägg inom myndigheten samt de relativt sett höga pensionskostnaderna. har därvid särskilt riktat kritik mot den höga löneutvecklingen, omfattningen och storleken av olika lönetillägg för yrkesofficerarna samt lönetilläggens relation till verksamhetsintresset. anser inte att det finns skäl för statsmakterna att ändra på arbetsfördelningen och delegeringen mellan och myndigheten svarsmakten. Däremot anser att det finns starka skäl att i resultatdialogen med myndighetsledningen ställa större krav på ett arbetsgivarbeteende i linje med verksamhetsintresset. I propositionen anförde regeringen att den utgick från att Försvarsmakten som ansvarig arbetsgivare beaktade vad fört fram. Försvarsmakten har yttrat sig över rapporten. Regeringen har genom en ändring i regle- ringsbrevet för Försvarsmakten uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vad myndigheten har gjort och vad myndigheten avser att göra för att kunna komma till rätta med de problem anger i sin rapport. Försvarsmakten skall också redovisa hur myndighetens arbetsgivaransvar utövas och verk- samhetsintresse iakttas vad gäller tillämpningen av reglerna om lönetillägg och andra liknande frågor, samt hur myndigheten följer upp och utvärderar det delegerade arbetsgivaransvaret. Regeringen avser att särskilt uppmärksamma denna fråga genom att ge i uppdrag att följa upp Försvarsmaktens åtgärder. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Regeringen har dock redan vid beräkningen av anslaget för tagit hänsyn till möjliga rationaliseringar. har i en rapport (RRV 1998:47) Officerare inom för- svaret uppmärksammat vissa strukturella obalanser och anser bl.a. att Försvarsmakten bör redovisa åtgärder för att komma till rätta med dessa. Särskilt understryker att åtgärder bör redovisas för att uppnå ökad yrkesväxling, ökad användning av reservofficerare i grundorganisationen, ökad tid i befattning, reducering av förmåner till aspiranter vid officershögskolorna, minskat antal oönskade avgångar, avkortade tider mellan nivåhöjande utbildningar samt institutionalisering av befattning som mästare. Enligt rapporten finns det, om rätt åtgärder vidtas, möjlighet till stora besparingar. Rapporten har remitterats t.o.m. . Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med propositionen inför kontrollstationen . I fråga om den anställda civila personalen har Försvarsmakten i delårsrapporten redovisat kompetensutveckling m.m. Regeringen anser att det är viktigt att den civila personalen får en god kompetensutveckling . Regeringen avser att fort- sätta att följa upp utvecklingsinsatserna och återkommer i frågan i den nämnda kontroll- stations- propositionen. 3.5 Inriktning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden Regeringens förslag: Att godkänner följande inriktning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden. Förmågor för att kunna försvara landet mot väpnat angrepp Verksamheten skall bedrivas så att förvarning säkerställs om ett förestående angrepp. Inledningsvis skall vid ett angrepp verksamheten bedrivas så att befolkningscentra, infrastruktur och vitala funktioner för totalförsvaret skyddas samt så att en säker och flexibel mobilisering kan genomföras. Verksamheten skall vidare medge att en an- gripares luftherravälde bestrids över tiden och så att en egen luftoperativ överlägsenhet kan skapas temporärt. Angriparen skall tidigt kunna bekämpas över hela det operativa djupet. Verksamheten skall efter hand medge att kraftsamling säkerställs, varvid angriparens fort- satta styrketillväxt hindras och hans operationsfrihet begränsas, så att ett avgörande kan ske inom valt operationområde. Under en operation som avser att skapa ett avgörande inom valt område skall gardering kunna ske mot andra hot eller olika riktningar. Om ett avgörande inte är möjligt, skall verksam- heten medge att försvar av viktiga områden eller funktioner sker så att den nationella handlings- friheten säkras. Förmågor för att kunna hävda vår territoriella integritet Verksamheten skall bedrivas så att svenska intressen i vårt närområde hävdas och så att kränkningar av den territoriella integriteten upptäcks och avvisas. Verksamheten skall vidare bedrivas i samver- kan med övriga delar av totalförsvaret så att hot mot samhällets väsentliga funktioner upptäcks och avvisas. Förmågor för att kunna genomföra internationella insatser Verksamheten skall bedrivas så att humanitära och fredsfrämjande insatser kan genomföras. Verksamheten skall vidare bedrivas så att insatserna kan genomföras i samverkan med andra stater, myndigheter och organisationer när så krävs. Förmågor för att kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred m.m. Verksamheten skall bedrivas så att samhället kan stödjas vid svåra påfrestningar i fred och att resurser kan ställas till förfogande då sådana behövs enligt räddningstjänstlagen (1986:1102). Förmågor för att kunna genomföra anpassning till förändrade krav och förutsättningar Verksamheten skall bedrivas så att förutsätt- ningar skapas för att höja krigsdugligheten för krigsorganisationen. Verksamheten skall vidare bedrivas så att förutsättningar skapas för successiva beslut om krigsorganisationens tillväxt eller ominriktning mot andra uppgifter eller verksamhetsfält än sådana som kan förutses . 3.6 Anslag A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Tabell 3.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 19 384 738 2000 Beräknat 20 463 864 2001 Beräknat 19 677 733 Anslaget är nytt enligt den struktur som har redovisats. Anslaget föreslås omfatta verk- samheterna förbandsverksamhet, incident- insatser och stöd till samhället samt beredskap. Verksamheten redovisas närmare nedan. Regeringens överväganden och slutsatser Verksamheten Förbandsverksamhet m.m. Regeringens förslag: Försvarsmakten skall bedriva förbandsverksamheten så att balans uppnås mellan planerad verksamhet och tilldelade resurser. Den totalförsvarsbeslut beslutade strukturen i Försvarsmaktens krigsorganisation skall fortsatt gälla. Försvarsmakten skall genomföra incident- insatser för att hävda territoriella integritet. Detta innebär bl.a. att Försvarsmakten med förband och enheter i beredskap för detta ändamål och övriga förband som är tillgängliga skall kunna upptäcka, ingripa mot och avvisa kränkningar av territoriet. Försvarsmakten skall genomföra erforderliga insatser som stöd till samhället vid svåra påfrest- ningar i fred och i övrigt lämna det stöd som behövs enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) m.m. Verksamheten Beredskap Med beredskap avses grundberedskap, incident- beredskap, beredskap för stöd till samhället, beredskap för internationell verksamhet och beredskap för att skapa erforderlig anpassningsförmåga för att kunna vidta åtgärder med hänsyn till förändrade omvärldsförutsätt- ningar. Det ankommer på regeringen att besluta om den närmare utformningen av Försvarsmaktens beredskapssystem och vilken beredskap som skall upprätthållas, bl.a. avseende vilka förband som inte behöver uppnå full krigsduglighet . Regeringens förslag: Försvarsmakten skall säker- ställa att de förband och funktioner som direkt eller senast skall kunna öka förmågan så att full effekt kan utvecklas har erforderlig grundförmåga för beredskapsuppgifterna. Bered- skap, organisation och planläggning skall vidare medge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för att motsvara framtida krav och behov. Slutsatser Under anslaget A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. beräknas även belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildnings- verksamhet. utbildningsverksamhet har regeringen beräknat . För stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna inom totalförsvaret, se avsnitt 6.6. Frivilligutbildningen skall inriktas mot att vidmakthålla utbildningen för de frivilliga försvarsorganisationerna på en sådan nivå att kvaliteten i utbildningen leder till godtagbar kunskap och förmåga i krigsbefattningar samt leder till en god rekrytering i förhållande till krigsorganisationens behov. Regeringen har i enlighet med total- försvarsbeslut beräknat belopp för att skapa förutsättningar för de frivilliga försvarsorganisationerna att genom samarbete med sina motsvarigheter i de baltiska länderna stödja dessa länders uppbyggnad av ett försvar under demokratisk kontroll. Regeringen beräk- nar för denna verksamhet under . Regeringen avser att låta undersöka om det även finns intressen hos andra frivilligorganisationer i andra länder kring att inleda ett samarbete med svenska frivilliga försvarsorganisationer. Verksamheten skall inriktas på att vidmakt- hålla kvarvarande förband inom verksamhetsområdet så att de operativa kraven på förmåga och krigsduglighet kan uppfyllas. har beslutat om att en säkerhets- politisk kontrollstation skall genomföras . Bland de frågor som kommer att behandlas är beredskapen för och behoven av internationella insatser. Dessa förändrade anspråk på förmåga måste kunna hanteras som ekonomi och planering skall vara i balans. Försvars- maktens planering skall därför inriktas mot att flexibelt kunna hantera såväl kortsiktiga som långsiktiga förändrade beredskapskrav som förändrade eller nya behov av operativa förmågor kan tillkomma. Förbandsverksamheten skall bedrivas så att kompetensnivån höjs för de officerare som är särskilt betydelsefulla för den långsiktiga anpass- ningsförmågan. Förband och funktioner som omfattas av ettårskravet skall ges en sådan operativ förmåga som erfordras för att kunna upprätthålla den territoriella integriteten samt hantera de påfrestningar som kan följa av kriser i vårt närområde och möta sådana begränsade militära företag som skulle kunna genomföras mot oss i nuvarande omvärldsläge. Sådana förband skall även kunna delta i internationella insatser och stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred. Detta behov av dubbelanvändning bör ha stor påverkan på dessa förbands organisation, utbild- ning och utrustning. Förbanden bör exempelvis ha en hög skyddsnivå. Utrustningen kan behöva anpassas för att de snabbt skall kunna verka i multinationella insatser. Övriga krav på inter- operabilitet omfattar språk, metoder och arbetssätt. Samtliga dessa anpassningar måste göras tidigt för att minimera såväl tiden från beslut till insats som igångsättningskostnader. Regeringen avser redan i regleringsbrevet för att tilldela belopp för sådan anpassning. Betydelsen av civil-militär samverkan (Cimic) inom internationella insatser har ökat. Regeringen avser därför att 1999 återkomma till med förslag till inriktning och finansiering av denna verksamhet. Hemvärnet får i enlighet med total- försvarsbeslut allt större betydelse för landets försvar. Enligt regeringens uppfattning skall För- svarsmakten vara beredd att kunna anpassa hemvärnet till vidgade uppgifter. Försvarsmakten skall tillsammans med öka sina ansträngningar att minska antalet avgångar bland värnpliktiga. Avveckling av krigsförband enligt totalförsvarsbeslut skall fortsätta. Utvecklingen av en datorstödd lednings- träningsanläggning vid Partnership for skall påbörjas. Förmå- gan till minröjning skall ökas. Försvarsmakten skall varaktigt kunna delta i fredsfrämjande insatser med självständiga enheter upp till bataljons styrka. Organisation och utveckling av snabbinsats- styrkan skall inriktas så att ytterligare ett mekaniserat kompani, en underhållsenhet samt en ammunitions- och minröjningsenhet kan tillföras styrkan. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 203 346 209 636 -6 290 Prognos 1998 182 881 176 430 6 451 Budget 1999 107 796 103 196 4 600 Det underskott som uppstått i den avgiftsbelagda verksamheten hänför sig till resultatområdena extern transportverksamhet och marketenteriverksamhet. Underskottet kommer att belasta anslaget A1 Försvarsmakten . kommer dessa verksamheter att redovisas mot anslag. Försvarsmaktens arbete med att renodla resultatområdet extern verkstadsverksamhet fortsätter. Avsikten är att beställningar från För- svarsmaktens egna förband, vilka förmedlas av till Försvarsmaktens verkstäder, inte skall betraktas som externa verk- stadstjänster. Det kommer dock inte att vara möjligt att redovisa detta . Budgeten för den avgiftsbelagda verksamheten omfattar därmed två resultatområden. Resultatområdena är extern verkstadsverksamhet och Försvarsmaktens personalbutiker. Förändringar av resultatområdena innebär svårigheter att jämföra budgeten mellan åren. Försvarsmakten disponerar intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten. A2 Fredsfrämjande truppinsatser Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 498 000 1999 Förslag 392 376 2000 Beräknat 399 321 2001 Beräknat 405 662 1 Varav 150 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Regeringens överväganden Resultatinformation har deltagit i tre freds- främjande truppinsatser: den Natoledda multinationella fredsstyrkan (Stabilization Force) i , FN:s preventiva mission Unpredep (United Nations Preventive Deployment Force) i f.d. jugoslaviska republiken och FN:s mission för folkomröstning i , (United Nations Mission for the Referendum in Western ). Nato har i enlighet med beslut av FN:s säker- hetsråd lett en multinationell fredsstyrka i . har deltagit i den nordisk-polska brigaden inom denna styrka. Enligt fredsavtalet för är SFOR:s uppgift dels att genomföra militära uppgifter i syfte att av- skräcka de före detta krigförande parterna från att ta till militära medel, dels att understödja genomförandet av avtalet i sin helhet, t.ex. med stöd till den Höge representanten för att sam- ordna genomförandet av fredsavtalet, till för att genomföra val samt till UNHCR för att genomföra återflyttning. gav i resolution ett förlängt bemyndigande samt mandat för SFOR. Mandatet gäller fram till . Regeringen beslutade att med stöd av tidigare bemyndigande fortsatt ställa en väpnad styrka om högst 510 personer till SFOR:s förfogande. Regeringen föreslår på tilläggsbudget till statsbudgeten för att styrkan får vara högst 530 personer. En preventiv närvaro av FN-trupp har funnits i . Detta är den första rent förebyggande missionen i FN:s histo- ria. har deltagit med trupp i en nordisk kontingent. Unpredep har till huvud- uppgift att övervaka och rapportera om händelser längs gränser i första hand mot och vilka skulle kunna äventyra landets säkerhet, samt att genom sin närvaro vid gränsen avskräcka från hot och förhindra samman- stötningar. Unpredeps truppstyrka består av en nordisk och en amerikansk bataljon samt en mindre indonesisk ingenjörsenhet. antog resolution som förlängde mandatet för Unpredep till och utvidgade truppstyrkan från 750 till 1 050 personer. Rege- ringen beslutade att förlänga det svenska deltagandet i Unpredep. beslutade regeringen att det svenska deltagandet med trupp skall utökas från 42 till 112 personer, omfattande ett skytte- kompani m.m. FN:s mission för folkomröstning i () upprättades . Missionen skall bl.a. övervaka och genomföra en folkomröstning som avgör huruvida skall vara själv- ständigt eller integreras med . Folkomröstningen är planlagd att genomföras . En förutsättning för att genomföra denna folkomröstning var enligt FN:s bedömning att minröjning kunde ske. erhöll därför en förfrågan från FN om att delta i med minröjnings- förband och regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att ställa ett min- röjningskompani om 75 personer till FN:s förfogande. Förbandets uppgift är i huvudsak att underlätta gruppering av tillkommande FN- förband. Svenska förband i utlandet har som stöd till samhället utfört civil-militär samverkan (Cimic) dels som militärt genomförda civila projekt, dels som stöd till civila insatser genomförda av civila organisationer. Regeringen föreslår på tilläggsbudget till statsbudgeten för att överförs från anslaget A1 Försvarsmakten till anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser. Slutsatser Drygt efter det att fredsöverenskommelsen för undertecknades behövs fortfarande en internationell militär närvaro där i syfte att förhindra parterna att åter- uppta strider och för att ge stöd åt den civila delen av fredsprocessen. Regeringen bedömer att en fortsatt närvaro med en militär multinationell fredsstyrka även efter är nöd- vändig och att skall medverka i en sådan styrka. Nato ser fortlöpande över behov och omfattning av en internationell militär närvaro i Bosnien. följer denna översyn och den fortsatta dialogen mellan Nato och partnerländer kommer att utvisa eventuella förändrade former för deltagande. är det motiverat att bibehålla vårt deltagande med en reducerad bataljon i den nordisk-polska briga- den. Mandatet för Unpredep löper till . Händelseutvecklingen i och i Kosovo i visar att det fortsatt är nödvändigt med en inter- nationell militär preventiv närvaro i för att främja stabilitet och säkerhet i och dess närområde. Regeringen utgår från att de nordiska länderna fortsätter sitt samarbete inom Unpredep. Dialogen med FN inför en förmodad mandatförlängning av Unpredep kommer att utvisa formerna för ett fortsatt svenskt och nordiskt deltagande efter . Vad avser insatsen i () bedömer regeringen att förbandet trots att den ursprungliga genomförandeplanen har förskjutits kommer att kunna utföra den förelagda upp- giften. Regeringen noterar vidare det ökade intresse för maskinell minröjning som denna mission bidragit till.