prop · GM0380 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt rege- ringens mening finns det dock skäl att i den här delen avvakta utred- ningens slutbetänkande som bedöms komma att innehålla förslag om en samlad reglering av alla former av automatspel. 7.3 Varuspelsautomater 7.3.1 Placeringen av varuspelsautomater m.m. Regeringens förslag: Spel på varuspelsautomater skall få anordnas endast i samband med offentlig nöjestillställning i form av eller liknande. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Cherryföretagen anför att utredningens motiv för förbud av varuspel på restauranger och bingohallar är oklara. Knutsson- bolagen motsätter sig att varuspel på restauranger, bingohallar och liknande förbjuds. bingoarrangörers centralorganisation tillstyrker att varuspelsautomater under nuvarande form försvinner under förutsättning att bingohallarna erhåller möjlighet till nya egna automater. Triangelns bingoallians i föreslår att bingo- hallarna undantas från utredningens förslag. framför att det finns en lång tradition att och nöjesparker i samarbete med idrottsföreningar m.fl. anordnar kulturmarknader, familjedagar, temadagar etc. och att föreningarna då erhåller icke föraktliga tillskott till sin verksamhet, bl.a. i form av del i intäkterna. Skälen för regeringens förslag: När det gäller avgränsningen av de platser där varuspelsautomaterna skall få finnas kan konstateras att meka- niska automater som lyftare, pushers och liknande, dvs. automater som innehåller en anordning som vid vinst lyfter en vara eller föser varan över en kant så att den kan ges ut av automaten, har sin traditionella plats på offentlig nöjestillställning i form av tivolin o.dyl. är att märka att tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater enligt nuvarande reglering får lämnas om spelet anordnas i samband med offentlig nöjestillställning, hotell- och restaurangverksamhet (med serveringstillstånd eller om det ändå kan antas att spelet utan olägenhet kan anordnas i samband med verksamheten) eller bingospel (25 §). För en begränsning till offentlig nöjestillställning för tivolin talar också kontrollskäl. Som tidigare nämnts kan det inte uteslutas även om automattyperna och varusortimentet begränsas att det inlösenförfarande till pengar som förekommer fortsätter. Med en begränsning till tivolin kan man försäkra sig om att ett sådant missbruk i vart fall får en mycket mindre omfattning än vad det har . Regeringen anser i likhet med utredningen att övervägande skäl talar för att en begränsning sker åtminstone som huvudregel av de platser där automaterna skall få finnas, nämligen till tivolin och liknande. Detta gäller främst lyftare, pushers o.dyl. Som tidigare nämnts finns det många olika slags varu- spelsautomater och det är svårt att överskåda hela området. Det kan därför inte uteslutas att det kan finnas någon typ av varuspelsautomat som utan problem kan placeras på andra platser än på tivolin och lik- nande. Det bör därför öppnas möjlighet för regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att i föreskrifter medge undantag från huvud- regeln. I likhet med nu gällande ordning bör spelutställaren/spelanordnaren vara tillståndshavare. Regeringen anser inte att det finns skäl att ställa sådana krav på tillståndshavaren som gäller för anordnare av restaurang- kasinospel. För sådana spel gäller som villkor för tillstånd att sökanden bedöms vara lämplig att driva verksamheten (32 § 4). När det gäller de villkor för tillstånd som i övrigt finns i 25 § bör högsta insatsen minskas något som den görs enhetlig med vad som gäller för värdeautomater. Vidare bör varuspelsautomaterna om- fattas av det krav på tillstånd för innehav som gäller för övriga spelautomater enligt lagen (28 §). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter som avviker från 25 § vad avser spelplats, speltid och märk- ning. En ordning av antytt slag med delegation av föreskriftsrätt ligger väl i linje med vad som anförts i direktiven om att lotterilagen bör ut- formas som en ramlag. Författningsregleringen blir därigenom mer flexibel och kan snabbt anpassas till ändrade förhållanden. Något hinder från konstitutionell eller annan synpunkt mot en delegation av antytt slag kan inte anses föreligga (jfr 8 kap. 3 § och 7 § första stycket 3 regerings- formen). 7.3.2 Inlösen av varuvinster mot varor eller kontanter förslag: Ett förbud mot inlösen av varuvinster mot en annan vara eller kontanter införs. Utredningens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens förslag. Utredningen föreslår dock att förbudet mot inlösen av varuvinster skall straffsanktioneras. Remissinstanserna: anför att varje form av ny- kriminalisering måste föregås av noggranna överväganden om åtgärden verkligen behövs eller om den avsedda effekten kan uppnås på annat sätt. Överåklagaren i anser att en straffsanktion torde vara över- flödig. framför samma åsikt. SVAR, företagen och Cherryföretagen är kritiska mot att ett förbud mot inlösen av varuvinster införs. Cherryföretagen anser att förslagen i praktiken innebär en återkallelse av givna tillstånd och anser att det bör finnas en övergångsperiod med nu gällande regler. AB och Lotteriinspektionen menar att ytterligare förfaranden förutom inlösen, såsom byte och reklamation m.m. bör lagregleras. Flera remiss- instanser har framfört synpunkten att även typiska varuspelsvinster som nallar o. dyl. kan lösas in mot kontanter. Riksettans bingoallians ifråga- sätter att man kan förbjuda någon att sälja en vinst. Skälen för regeringens förslag: Det kan hävdas att ett förbud mot inlösen av varuvinster mot varor eller kontanter redan gäller, åtminstone för anordnaren, därigenom att en varuspelsautomat inte får användas för något annat ändamål än den är avsedd för (25 § 5 och 51 §). Det finns emellertid ett påtagligt behov av att genom en särskild bestämmelse slå fast att ett inlösenförbud gäller. Inlösenförbudet bör omfatta förbud mot att lösa in vinster från varuspelsautomater mot annan vara eller kontanter. Förbudet bör inte riktas enbart mot anordnaren utan omfatta också den som innehar den plats där lotteriet tillhandahålls eller som bedriver näringsverksamhet där. Förbudet bör dock inte straffbeläggas . Förbu- dets förhållande till EG-rätten m.m. behandlas nedan under . 7.4 Värdeautomater 7.4.1 Vinsten vid värdeautomatspel Regeringens förslag: Högsta vinsten sänks till vid spel på värdeautomater. Vinsterna från en värdeautomat, vilka betalas ut i form av värdebevis, får i sin helhet lösas in mot kontanter. Utredningens förslag: Överensstämmer med utredningens förslag. Remissinstanserna: anför att skälen mot en höjning av kontantutbetalning i princip är desamma som låg till grund för förbudet mot de enarmade banditerna . BRÅ ställer sig tveksamt till att det skulle vara någon skillnad beträffande risken för spelberoende om automaten betalar ut vinsten direkt eller genom värdebevis. Även och i Västra Göta- land anför risken för ett utbrett spelberoende som skäl mot att kontantutbetalningen höjs. PAUS och har anfört att presentkortsystemet har fungerat väl. , i , , Knutssonbolagen och FSL har ställt sig positiva till förslaget. Skälen för regeringens förslag: Tillstånd att anordna spel på värdeautomater får endast lämnas till ett spelföretag som ägs av staten. Regeringen beslutade att ge dåvarande AB Tipstjänst, numera AB , tillstånd att anordna spel på värdeautomater. Tillståndet gäller, enligt ett senare beslut, t.o.m. och omfattar högst 7 000 värdeautomater. En utvärdering av verksam- heten skall ske då 5 000 värdeautomater har placerats ut. är närmare 4 000 automater utställda. Spelet saluförs under varumärket . Som framgått ställs automaterna ut på restauranger och restaurangägaren erhåller av överskottet (intäkter efter avdrag för kostnader). Varje värdeautomat är kopplad till en centraldator hos AB . En kontrollterminal finns hos Lotteriinspektionen i . Varje transaktion kan utläsas på centraldatorn. Det finns således en fullständig kontroll av spelet på värdeautomater. Enligt villkoren för spelet på värdeautomaterna skall överskottet av verksamheten tillfalla barn- och ungdomsverksamheten hos ideella föreningar. Högsta vinsten får enligt lotterilagen uppgå till högst (tvåhundra gånger insatsen som högst får vara 1/6500 basbeloppet). AB har dock tillämpat en regel om som högsta vinst. Om spelaren tar ut vinst erhåller han ett värdebevis ur automaten. Detta värdebevis kan lösas in på spelstället mot presentkort eller kontanter, varav dock högst i kontanter. Reglerna för värdeautomatspel har kritiserats bl.a. av de restaurang- ägare som har värdeautomater placerade på sina restauranger. De har anfört bl.a. att spelarna är missnöjda med att högst av vinsten får växlas mot kontanter och att detta har medfört att svartväxling förekommer, dvs. spelarna säljer sina värdebevis till någon person på spelstället och erhåller därvid en viss lägre summa kontant. Restaurang- ägarna har också framhållit att systemet med värdebevis och presentkort är omständligt. Från spelanordnaren, AB , har anförts att värdeautomaterna inte haft tillräcklig attraktionskraft i konkurrens med bl.a. varuspelsautomaterna. Detta har medfört kritik också från folkrörel- sernas sida eftersom barn- och ungdomsverksamheten inte har erhållit de belopp som utlovats då det inte blivit något överskott från värdeautomaterna. Värdeautomaterna har varit i bruk under . Det är uppenbart att värdeautomaterna från det allmännas synpunkt har stora fördelar jämfört med andra automatspel. Överskottet från verksamheten går till ett allmännyttigt ändamål och det allmänna har en fullständig ekonomisk kontroll över verksamheten. Den kritik som framförts grundar sig huvudsakligen på det förhållandet att det inte är tillåtet att växla in mer än av vinstens värde mot kontanter. Det är givetvis så att spelarna skulle föredra kontanter framför presentkort eftersom det ger större valfrihet. Det skulle då bli lättare att få automaterna utplacerade och ett större överskott skulle genereras till förmån för barn- och ungdoms- verksamheten. Även restaurangägarna skulle få ett större överskott och dessutom slippa en del administrativt arbete. Sist men inte minst skulle ett högre kontantbelopp motverka eller eliminera s.k. svartväxling. Många skäl talar alltså för att tillåta ett högre kontantbelopp. Det finns emellertid en annan sida av saken. Anledningen till att presentkort kom ifråga var att man från lagstiftarens sida ville undvika automater som liknade penningautomater. Alltsedan de enarmade banditerna förbjöds har det som nämnts varit en genomgående princip hos lagstiftaren att så långt möjligt undvika automatspel om pengar. Skälen härför har varit att skydda främst unga människor från att fördärva sin ekonomi genom spel. Som har påpekats av flera remissinstanser finns det en risk för att en ändring till ett högre kontantbelopp kan medföra att spelandet på värde- automater skulle öka. Det finns dock stora skillnader mellan de enarmade banditerna och en ordning med värdeautomater som skulle medge en inlösen mot kontanter om t.ex. mot nuvarande . En skillnad är att de enarmade banditerna gav utdelning i pengar direkt från automaten, medan värde- automaterna ger utdelning i form av värdebevis. Det torde stå klart att automater med direktutbetalning av pengar medför en större risk för spel- beroende än automater med utbetalning i form av värdebevis. Vidare kunde spel på enarmade banditer anordnas antingen i samband med offentlig nöjestillställning eller i samband med tivolirörelse eller restaurangrörelse med serveringstillstånd. Spel på värdeautomater kan däremot anordnas endast i samband med restaurangrörelse och, enligt nu aktuellt förslag, i bingohallar. För spel på värdeautomater gäller också i motsats till vad som gällde för de enarmade banditerna en åldersgräns . Dessutom går överskottet av spelet på värdeautomater till allmännyttiga ändamål. Det finns också som tidigare påpekats en i princip fullständig kontroll över värdeautomaterna vad gäller såväl utplacering av automaterna som den ekonomiska hanteringen. Överskottet från de enarmade banditerna tillföll privata vinstintressen. Det var inte heller möjligt för det allmänna att utöva någon effektiv kontroll över vare sig etableringen eller den ekonomiska hanteringen av de enarmade banditerna. Det anförda innebär att de skäl som föranledde förbudet mot de enarmade banditerna till stor del inte gäller i fråga om en höjning av kontantbeloppet vid värdeautomatspel. Som tidigare nämnts bör vinstbeloppet vid värdeautomatspel vara högst . I lagtext anges att värdet av högsta vinsten får uppgå till högst tvåhundra gånger insatsen. Insatsen får vara högst 1/6 500 basbelopp per spel eller Om insatsen begränsas till 1/7 000 basbelopp och högsta vinsten till etthundra gånger insatsen kommer vinstvärdet i praktiken att bli högst . 7.4.2 Värdeautomater i bingohallar m.m. Regeringens förslag: Värdeautomater får ställas ut i bingohallar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Undomsstyrelsen och i län tillstyrker förslaget. i tillstyrker men ifrågasätter om inte folkrörelserna själva borde få anordna dessa spel. SVEBICO förutsätter att bingohallarna får anordna spelet. ställer sig tveksamt till förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande regler får värdeautomatspel anordnas i samband med hotell- och restaurangverk- samhet, om det för rörelsen finns tillstånd till servering av spritdrycker, vin eller starköl enligt alkohollagen (1994:1738). En viss utvidgning av området för värdeautomater synes försvarlig med hänsyn till den begränsning av antalet spelautomater som följer av utredningens förslag angående varuspelsautomaterna. Även i bingohallar bör 18-årsgränsen kunna upprätthållas på ett godtagbart sätt. Det bör i sammanhanget nämnas att i sitt betänkande Idrott och motion för livet (SOU 1998:76) föreslog motsvarande ordning med värde- automater i bingohallar, dock att man i sitt förslag ville bibehålla nuvarande gräns om för högsta vinst. före- slog också att hela vinsten skulle få lösas in mot kontanter. Mot denna bakgrund vill regeringen inte motsätta sig att värde- automater får placeras ut i bingohallar. Det bör dock vara en förutsättning att automatspelet sker i samband med bingospel, dvs. bingospelet pågår och i direkt anslutning till den lokal där bingospelet pågår. Det är alltså inte meningen att automatspelet skall bedrivas själv- ständigt på egna tider och i egna lokaler. Det kan vara lämpligt att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer närmare reglerar tid och plats för automatspel i samband med bingospel. Det bör vidare vara så att utplaceringen i bingohallar till att börja med sker i begränsad utsträckning och att erfarenheterna utvärderas . Samma regler i fråga om insatser, vinster etc. bör gälla för värdeautomater i bingohallarna som för övriga värdeautomater. Flera remissinstanser har ifrågasatt om inte folkrörelserna själva skall få anordna spelet på värdeautomater i bingohallarna. Enligt regeringens mening bör denna fråga behandlas i ett annat sammanhang. Regeringen har för avsikt att lämna ett förslag till om idrottspolitik inför 2000-talet och att i samband därmed återkomma avseende hur överskottet från värdeautomater i samband med bingospel skall hanteras i förhållande till det redan beslutade systemet för vinstdelning mellan staten och föreningslivet. Regeringen föreslår i enlighet med det anförda att 27 § lotterilagen ändras så att dels värdeautomatspel kan ske i samband med bingo, dels värdebevisen kan lösas in mot kontanter, dels värdet av högsta insatsen begränsas till 1/7 000 basbelopp (numera prisbasbelopp) och dels värdet av högsta vinsten begränsas till etthundra gånger insatsen. 8 Skattefrågor Regeringens förslag: Det statliga företag som får anordna kasinospel undantas från lotteriskatt och frikallas från skattskyldighet för inkomst med undantag för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till innehav av fastighet. Punktskatten på varuspelsautomater avskaffas. Insatser och vinster som hänför sig till utländskt speldeltagande vid vadhållning i samband med hästtävlingar, där deltagande i vadhållningen efter tillstånd av regeringen även kan ske via utländsk trav- eller galopporganisation, skall inte beaktas när behållningen bestäms. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslog att det statliga företag som får anordna kasinospel undantas från lotteriskatt och frikallas från skattskyldighet för inkomst med undantag för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till innehav av fastighet.. Utredningens förslag: utgår från att punktskatten för varuspelsautomater skall avskaffas om begränsningen av automaterna genomförs men har avstått att lämna något förslag i den delen. Remissinstanserna: har ingen erinran mot förslaget. Remissinstanserna i övrigt har inte heller några synpunkter på förslaget. Flera remissinstanser, däribland , anser att punkt- skatten bör avskaffas om förslaget om begränsning av varuspelsauto- materna genomförs. Skälen för regeringens förslag: är det av staten ägda spelbolaget , liksom dess helägda dotterbolag, både enligt 1 § lagen (1991:1482) om lotteriskatt undantaget från lotteriskatt och enligt 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomst- skatt frikallat från skattskyldighet. Undantaget för inkomstskatt gäller dock inte näringsverksamhet som hänför sig till innehav av fastighet. Nuvarande skattereglering innebär bl.a. att man uppnår en likformighet och konsekvensneutralitet i skattehänseende mellan de statliga spel- bolagen och folkrörelsernas lotterier som också är skattebefriade. Det finns ingen anledning att för kasinospel ha en avvikande ordning. Det statliga företag som får tillstånd att anordna kasinospel bör således undantas från lotteriskatt och, utom beträffande vissa inkomster från fastighetsinnehav, statlig inkomstskatt. När det gäller beskattning av näringsverksamhet kan nämnas att avsikten inte är att det statliga spelföretaget i egen regi skall få bedriva restaurangrörelse eller dylikt som ett komplement till kärnverksamheten, dvs. De kringaktiviteter som kan bli aktuella får ha andra huvudmän än det statliga företaget. Förslaget om undantag från lotteriskatt föranleder ändring i 1 § lagen om lotteriskatt. Förslaget rörande inkomstbeskattning medför däremot inte någon lagändring. Som tidigare nämnts utgår en punktskatt med per varuspels- automat och månad. Motivet till att skatten infördes var främst att varu- spelsautomaterna huvudsakligen bedrivs av privatägda företag och att antalet automater ökat kraftigt i antal (prop. 1997/98:140, bet. 1997/98:SkU25, rskr. 1997/98:219). Om den föreslagna begränsningen av automaterna genomförs för- svagas motivet bakom skattläggningen väsentligt. Regeringen anser där- för att det inte finns skäl att ha kvar punktskatten. Regeringen har lämnat tillstånd till ATG att gemensamt med trav- och galopporganisationer i anordna vadhållning i samband med häst- tävlingar. En förutsättning för vadhållningen är att motsvarande tillstånd erhålls i det land där samarbetet med trav- eller galopporganisationen sker. Regeringen anser att insatser och vinster som hänför sig till det utländska speldeltagandet inte skall beaktas vid bestämmandet av den behållning som skatten beräknas på. Lagen om lotteriskatt bör därför ändras. 9 Ekonomiska konsekvenser Införande av kasinospel kommer att generera inkomster till staten. Regeringen gör bedömningen, på grundval av beräkningar, att verksamhetens överskott kommer att uppgå till 200 - efter en etableringsfas . Bedömningen bygger på ett underlag av tre kasinon. Införande av kasinon utöver dessa tre genererar ytterligare inkomster. Nivån på inkomstförstärkningen är dock svår att nu prognostisera. Etableringstakten, lokaliseringen m.m. är avgörande för överskottets storlek. Överskottet tillförs statskassan i samband med att det statliga spelföretaget levererar in genererade vinstmedel. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel. Lotteriinspektionen kommer att få nya arbetsuppgifter i och med att den skall svara för tillsyn och kontroll av kasinospelet. De nya upp- gifterna blir relativt omfattande i förhållande till dem som inspektionen har . Eftersom tillsynen är direkt riktad och kopplad till kasino- verksamheten kommer Lotteriinspektionen att kunna ta ut avgifter för verksamheten. Avgifterna bör bestämmas så att full kostnadstäckning uppnås i enlighet med den princip som uttrycks i avgiftsförordningen (1992:1911). Någon nettokostnad för Lotteriinspektionens del avseende de nya arbetsuppgifter som åläggs inspektionen skall därför inte behöva uppkomma. Regeringen har för avsikt att återkomma i budgetpropositionen för med överväganden om Lotteriinspektionens dimensionering med anledning av de nya arbetsuppgifterna. I övrigt gör regeringen bedöm- ningen att ett införande av kasinospel inte medför några nämnvärda ekonomiska konsekvenser. Överskottet från spelet på värdeautomater skall enligt beslut av tillfalla det lokala föreningslivets barn- och ungdoms- verksamhet. Medlen skall betalas ut till respektive för vidare fördelning enligt närmare riktlinjer från regeringen. beslutade i enlighet med regeringens förslag att denna öronmärkning av överskottet skulle ersättas av ett vinstdelningssystem för staten och föreningslivet, vilket skulle baseras på överskottet från värdeautomaterna (prop. 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Med anledning av att säkra prog- noser om värdeautomaternas vinstutveckling saknats har införandet av det nya systemet försenats. Efter en relativt lång introduktionsperiod har värdeautomaterna etablerats på den svenska spelmarknaden. är ca 4 000 värdeautomater utplacerade. Fram till har värdeautomaterna inte givit något överskott. Efter årets bolagsstämma i AB kommer enligt uppgift från företaget ca att kunna överlämnas till och för det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen gör bedömningen att föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet kommer att kunna tillföras uppskattningsvis när värdeautomatprogrammet är fullt utbyggt, dvs. när 7 000 automater har placerats ut. Spel på värdeautomater föreslås även kunna få anordnas i samband med bingospel. föreslås att det spel på varuspelsautomater som får anordnas i samband med bingospel inte längre skall vara tillåtet. Varuautomatspel i samband med bingo ger enligt Bingoarrangörers ca till föreningslivet. Regeringen gör bedömningen att värdeautomatspel i samband med bingospel kan ge ett överskott på förutsatt att ca 500 automater placeras i bingohallar. Till detta kommer den provision som bingospelsarrangören erhåller för de utplacerade värdeautomatspelen, i likhet med vad som gäller för restaurangägare. Den beskattning av spel på varuspelsautomater som infördes innebär att skatt tas ut med per automat och månad. Det finns tillstånd till ca 3 000 varuspelsautomater. Skatten uppgår därför till . De här presenterade förslagen begränsar omfattningen av varuspelsautomater. I samband med att övergångstiden för gällande tillstånd går ut avses skatten på dessa automater bli avskaffad. 10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagarna föreslås med vissa undantag träda i kraft . Ändringarna i 27 § lotterilagen (1994:1000) föreslås träda i kraft först och lagen (1972:820) om skatt på spel De nya reglerna i lotterilagen om varuspelsautomater föreslås inte gälla för tillstånd som beviljats före lagens ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag: Förslaget om att begränsa de spelställen där varuspelsautomater får ställas ut till att omfatta endast offentlig nöjestillställning för eller liknande aktualiserar frågan hur man skall behandla gällande tillstånd till varuspelsautomater vilka är begränsade till . Tillräcklig anledning att generellt upphäva tillstånden föreligger inte enligt regeringens mening. inspektionen har begränsat den tid för vilken tillstånden gäller till att avse fram till utgången av . Övergångstiden bör omfatta .