prop · GM03119 · 1999-01-01 00:00:00 — Vad som avses med förvärvsarbete an- ges inte i lagstiftningen på området. Däremot finns på sina håll en ganska väl utvecklad praxis i frågan. I fråga om vad som skall avses med begreppet arbete, anser vi det na- turligt att utgå från nuvarande reglering i LAF. Försäkrad för arbetsskada är enligt 1 kap. 1 § nämnda lag den som förvärvsarbetar i verksamhet här i riket. Någon ändring är inte avsedd vad gäller frågan om en arbetsgivare skall anses som svensk eller utländsk. Arbetsskadeförsäkringen täcker arbete som utförs av såväl arbetstagare som uppdragstagare och egenföretagare, för uppdragstagare och egenföretagare krävs dock enligt nuvarande regler bosättning i . Kring denna bestämmelse finns vägledande uttalanden i förarbeten och praxis som kan vara till vägledning även vid bedömning av vad som skall avses med arbete enligt det lagförslag som vi nu lägger fram. Det andra ledet i definitionen av arbete i avser frågan om när ett arbete skall anses utfört i . Beträffande den föreslagna arbetsbaserade delen av socialförsäkringen skall en princip vara att den ger skydd vid arbete i . Detta skall enligt regeringens förslag gälla i princip oberoende av arbetets varaktig- het och oberoende av den förvärvsarbetandes medborgarskap eller bo- sättning. Var en arbetsgivare är medborgare eller har sitt säte skall likaså vara utan betydelse. Vi föreslår således att den personkrets som skyddas enligt svensk socialförsäkringslagstiftning skall utvidgas till att gälla alla som arbetar här i landet. Skyddet omfattar dock endast förmånssystem som till sin karaktär är arbetsrelaterade och inte sådana som utgår obero- ende av förvärvsarbete. Vilka förmånssystem som skall ingå redovisas i avsnitt 7.4. Skyddet skall enligt huvudregeln gälla vid allt förvärvsarbete som rent fysiskt utförs i . Från denna regel bör det dock finnas vissa undantag i både utvidgande och inskränkande riktning. Det är enligt vår uppfattning rimligt att arbete, som visserligen inte utförs i rent fysiskt men som ändå har en stark anknytning hit, skall omfattas av den arbetsbaserade delen av socialförsäkringen. Omvänt är det motiverat att från försäkringen undanta vissa typer av arbete som utförs här i landet men som har en starkare anknytning till ett annat land än till . I enlighet med det sagda föreslår regeringen att den arbetsbaserade för- säkringen på motsvarande sätt som skall vara utvidgad på så sätt att arbete som på svenskt handelsfartyg skall anses som arbete i . Detta skall gälla även vid s.k. bare-boat charter, dvs. anställning på utländskt handelsfartyg som svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos denne eller någon av honom anlitad arbets- givare. En sådan regel motsvarar vad som uttryckligen eller enligt praxis gäller för att en person skall vara försäkrad för bl.a. arbetsskada och tilläggspension. Vi föreslår således inte några ändringar beträffande i vilka fall ett fartyg skall anses som svenskt eller skall jämställas med så- dant på grund av s.k. bare-boat charter. En på svenskt handelsfartyg kommer oberoende av medborgarskap och bosättning att omfattas av hela den arbetsbaserade delen av socialförsäkringen och är därför försäkrad för bl.a. sjukpenning och inkomstgrundad ålderspension. En utländsk på ett svenskt handelsfartyg kommer således att, oavsett om han bor i eller i något annat land, kunna få sjukpenning och tillgodoräknas pensionsrätt på samma villkor som svenska sjömän. Detta kommer att medföra att arbetsgivaren kan få ersättning från försäk- ringskassan enligt förordningen (1982:842) om vissa sjukförsäkringser- sättningar för sjömän även för lön och andra kostnader som arbetsgivaren haft för en utländsk . Som framgår nedan av avsnitt 7.6 föreslås till skillnad från vad utred- ningen föreslagit att någon väntetid inom den arbetsbaserade försäkringen inte skall införas. Arbetsgivarens möjligheter att från få ersättning för lön till en kommer således inte att påverkas. I sam- manhanget kan nämnas att en förutsättning för att en skall omfattas av sjukvårdsförsäkringen är att han eller hon är bosatt här i landet. Någon väntetid för sjukvårdsersättning föreslås inte, vilket innebär att arbetsgiva- res rätt till ersättning för sina vårdkostnader för en inte ändras. Arbete som på ett utländskt handelsfartyg (dvs. ett fartyg som inte skall likställas med ett svenskt fartyg) kommer inte att anses som arbete i . I ett sådant fall kommer sjömannen inte att vara försäk- rad för de arbetsbaserade förmånerna. Denne kommer således inte heller att vara försäkrad för inkomstgrundad ålderspension, om inte ATP-för- bindelse har tecknats, se avsnitt 9. Vidare föreslår regeringen att arbete utomlands för en arbetsgivare med verksamhet i skall anses som arbete här i landet, om arbets- tagaren är utsänd av arbetsgivaren och arbetet kan antas vara längst . En sådan regel motsvarar i princip vad som gäller uttryckligen enligt LAF och i praktiken enligt AFL. En skillnad i förhållande till nu- varande regler är dock att vi föreslår att arbetet utomlands skall anses bedrivet i om det kan antas vara längst . Den praktiska kon- sekvensen av denna skillnad gentemot nuvarande regel att arbetet skall avses vara längst är att arbetstagarens egna uppgifter om arbetets varaktighet inte utan vidare behöver tas för goda. har möjlighet att begära att den försäkrade på lämpligt sätt påvisar omstän- digheter som stödjer hans uppgifter om arbetets varaktighet, t.ex. ett an- ställningsavtal eller ett intyg från arbetsgivaren. Regeringen anser att en sådan skärpning är motiverad. Därigenom motverkas också risk för miss- uppfattning av utsändningsreglerna. Vi anser vidare att formuleringen bör vara densamma som när det gäller bosättningsbegreppet. Den nya lydelsen stämmer också bättre överens med motsvarande regel i förord- ning (EEG) nr 1408/71 (art. 14.1). I sammanhanget bör nämnas att vi föreslår särskilda utsändnings- och bosättningsregler för personer som av svenska staten sänds ut för arbete utomlands. Dessa regler behandlas närmare i avsnitt 8. Där behandlas även socialförsäkringsskyddet för personer som sänds ut från för olika former av biståndsarbete m.m. Förslaget om vad som skall anses som arbete i innebär att ar- bete som utförs i ett annat land av den som är anställd av en arbetsgivare i det landet (lokalanställning) inte blir att anse som arbete i . Det saknar därvid betydelse om arbetsgivaren är svensk eller utländsk. In- komst från sådant arbete kommer följaktligen inte att grunda rätt till socialförsäkringsförmåner i . Jämfört med nuvarande förhållanden innebär detta en viss inskränkning av möjligheten att vid utlandsarbete tjäna in rätt till inkomstgrundad ålderspension. Inkomster på grund av lokalanställning utomlands kan nämligen enligt nuvarande regler vara pensionsgrundande, om arbetstagaren alltjämt är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension, vilket förutsätter svenskt medborgarskap eller bosättning här i landet. Enligt nuvarande ordning är en svensk medborgare försäkrad för inkomstgrundad ålderspension även vid utsändning . Enligt regeringens uppfattning bör emellertid en inkomst grunda sig på arbete i , om den skall ge pensionsrätt här. Som har konstaterats i de allmänna övervägandena saknas det godtagbara skäl att behålla nuvarande system enligt vilken svenska medborgare generellt är försäkrade för inkomstgrundad ålderspension på grund av sitt medborgarskap, dvs. oberoende av såväl bosättnings- som arbetsförhållanden. Vårt förslag överensstämmer också med reglerna inom tillämpningsområdet för förordning nr 1408/71. Regeringen föreslår också vissa inskränkande regler i förhållande till huvudregeln att den arbetsbaserade försäkringen skall gälla vid arbete som utförs här i landet. Som tidigare nämnts föreslås att personer som sänds ut från för en begränsad tids utlandsarbete skall anses ut- föra arbete i . I konsekvens med det bör arbete som utförs här i landet av en person som sänds hit av en utländsk arbetsgivare inte anses som arbete i , om arbetet här kan antas vara längst . En sådan regel motsvarar också vad som gäller enligt LAF och AFL. Vidare föreslår vi även särskilda regler för personer som sänds hit för arbete för en utländsk stats räkning. De behandlas i avsnitt 8.3. Regeringens förslag innebär vissa förändringar i socialförsäkrings- skyddet för anställda vid utländska beskickningar och karriärkonsulat här i landet eller hos någon som tillhör sådan beskickning eller sådant kon- sulat. Dessa förslag behandlas särskilt i avsnitt 8.4. Arbetsmarknaden kännetecknas av en allt mer ökad rörlighet med änd- rade arbetsförhållanden. Bland annat har utvecklingen av olika datorstöd gjort det möjligt för anställda att i ökad utsträckning arbeta i hemmet eller på distans. Regeringen anser att det inte är möjligt att i detta sam- manhang utarbeta kriterier för när arbete i sådana fall skall anses utfört i . Det bör ankomma på de rättsvårdande myndigheterna att genom praxis fastställa de närmare omständigheter under vilka ett arbete som helt eller delvis utförs i hemmet eller på distans skall anses som arbete i . Beträffande egenföretagare anser regeringen i likhet med utredningen att det inte behöver införas några utsändningsbestämmelser. Deras ar- betsbaserade förmåner samt socialavgifter grundas i mycket stor ut- sträckning på inkomster som beskattas i . Försäkringsskyddet skall för dessa därför kopplas till att själva verksamheten bedrivs här i landet. Detta innebär att tillfälligt arbete utomlands kan anses som arbete i , om det utförs som ett led i en här bedriven verksamhet. 7.3 Speciella försäkringssituationer Regeringens förslag: I socialförsäkringslagen skall det införas vissa särskilda bestämmelser som reglerar försäkringstillhörigheten i spe- ciella situationer där en person såväl som skall kunna vara försäkrad trots att personen inte har något reguljärt arbete. Detta gäller i följande fall. Den som genomgår viss utbildning eller deltar i viss verksamhet skall vara försäkrad för inkomstgrundad ålderspension och tilläggs- pension i form av förtidspension. Den som uppbär förtidspension som har beräknats enligt 13 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall vara försäkrad för in- komstgrundad ålderspension beräknad på denna förtidspension. Den som uppbär vårdbidrag eller dagpenning från arbetslöshets- kassa skall vara försäkrad för inkomstgrundad ålderspension och till- läggspension i form av förtidspension. Den som är bosatt i skall vara försäkrad för pensionsgrun- dande belopp för barnår enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Den som har genomgått grundutbildning för totalförsvarspliktiga är försäkrad för pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. Den som genomgår utbildning som medför särskild risk för arbets- skada skall omfattas av arbetsskadeförsäkringen. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att utbildning och vissa andra verksamheter skall likställas med förvärvsarbete när det föreskrivs i de särskilda författningar som reglerar förmånerna inom socialförsäk- ringen. Enligt utredningen skall det gälla enbart vid tillämpning av respektive författning. På motsvarande sätt föreslår utredningen att vissa sociala förmåner skall räknas som inkomst av förvärvsarbete. Utred- ningens förslag omfattar inte situationer med barnår eller plikttjänst- . Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att resultatet av utredningens översyn är tämligen begränsat när det gäller att uppnå en- hetliga regler. Skälen för regeringens förslag: På flera håll i dagens socialförsäk- ringssystem finns bestämmelser om att olika slags aktiviteter och bidrag skall jämställas med arbete eller inkomst av arbete. Detta gäller främst inom t.ex. tilläggspensioneringen och den inkomstgrundade ålderspen- sionen. Det innebär att bl.a. socialförsäkringsersättningar och utbild- ningsbidrag av olika slag anses som inkomst av anställning vid beräkning av pensionsgrundande inkomst (PGI). Vi föreslår i detta hänseende ingen ändring i sak. Däremot måste dessa bestämmelser beaktas i det lagförslag som läggs fram. Till skillnad från utredningen anser regeringen emellertid inte att det skall föreskrivas att utbildning och vissa andra verksamheter skall lik- ställas med förvärvsarbete. Det är mer ändamålsenligt att i stället ange i vilket hänseende utbildning och annan verksamhet skall medföra att den enskilde skall omfattas av den arbetsbaserade försäkringen. Fråga är nämligen om några speciella situationer i vilka den enskilde skall kunna bli försäkrad även om han eller hon inte har arbete. Den enskilde skall i vissa fall vara försäkrad för inkomstgrundad ålderspension, om han eller hon genomgår viss utbildning, som medför att det utges utbildningsbidrag eller visst studiestöd. Bestämmelser om att de förmåner som därvid erhålls är pensionsgrundande finns i 2 kap. 5 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. I den nu föreslagna socialförsäkringslagen skall anges vilka utbildningar som medför att den enskilde skall ingå i den skyddade personkretsen för den inkomstgrundade ålderspensionen. I vissa fall bör liksom även det förhållandet att en person uppbär en viss ersättning utan att fråga är om viss verksamhet medföra att vederbörande är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension. Detta gäller den som uppbär dagpenning från arbetslöshetskassa. Sådant belopp kan nämligen inom arbetslöshetsförsäkringens grundförsäkring utges till en person som inte har haft något arbete, om han eller hon uppfyller det s.k. studievillkoret. Även den som uppbär vårdbidrag skall enligt en särskild bestämmelse vara försäkrad för inkomstgrundad ålderspension. Den som erhåller s.k. bör liksom vara försäkrad för pensionsrätt beräknad på det beloppet. I de nu anförda fallen bör den enskilde vara försäkrad även för tilläggspension i form av förtidspension. Skäl saknas nämligen att i dessa fall avskära nuvarande möjlighet till sådan pension. Vidare bör det i socialförsäkringslagen föreskrivas att den som genom- går utbildning som är förenad med särskild risk för arbetsskada skall omfattas av arbetsskadeförsäkringen. Bestäm- melserna om försäkringstillhörighet bör emellertid samlas i socialförsäk- ringslagen. Ålderspensionsrätt för förtidspensionärer, plikttjänstgöring och barnår inom det reformerade ålderspensionssystemet Sedan utredningen överlämnade sitt betänkande har systemet för ålders- pension reformerats i syfte att skapa ett från andra socialförsäkringsför- måner avskilt inkomstrelaterat ålderspensionssystem. Detta system finan- sieras med avgifter som tas ut på samtliga inkomster eller motsvarande som ger pensionsrätt. Den inkomstgrundade ålderspensionen utgörs av inkomstpension och premiepension samt för vissa ålderskategorier till- läggspension. Personer som är födda eller tidigare får tilläggs- pension enligt det hittillsvarande pensionssystemet. En s.k. mellangene- ration (personer födda ) kommer att få viss del av pensio- nen enligt det gamla systemet och resterande från det nya. Vidare kompletteras den inkomstgrundade ålderspensionen med ett grundskydd i form av garantipension för den som saknar eller haft endast låga inkomster under förvärvslivet. Garantipensionen skall avräknas mot inkomstgrundad ålderspension och övergångsvis utgiven änkepension från ATP samt viss utländsk pension, däremot inte mot tjänstepension. Som anförts i avsnitt 6.3 skall garantipension hänföras till den bosättningsbase- rade försäkringen. Bestämmelser om den inkomstgrundade ålderspensionen finns i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Bestämmelserna om intjänande av pensionsrätt trädde i kraft , medan be- stämmelserna om beräkning av förmånernas storlek och utbetalning träder i kraft . Reglerna i AFL om vilka personer som skall vara försäkrade för ATP och i vilka fall inkomster i annat land skall vara pensionsgrundande i har tills vidare överförts oförändrade till det reformerade ålderspensionssystemet. Vad gäller den inkomstgrundade ålders- pensionen är inkomster av anställning samt inkomster av annat för- värvsarbete pensionsgrundande enligt bestämmelserna i 2 kap. Som huvudregel skall således en försäkrad ha uppburit arbetsinkomster för att det skall fastställas pensionsrätt eller pensionspoäng. Därutöver förekom- mer emellertid enligt 3 kap. LIP även andra pensionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst. Sådana belopp beräknas för en försäkrad som har uppburit förtidspension, för en försäkrad som har fullgjort plikttjänst- samt för en försäkrad förälder till små barn. Med hänsyn till att det framför allt är arbetsinkomster som läggs till grund för beräkning av pensionsrätt till den inkomstgrundade ålderspen- sionen skall enligt förslaget i avsnitt 7.4 den inkomstgrundade ålderspen- sionen i likhet med ATP hänföras till de arbetsbaserade förmånerna. Dess- utom bör personkretsen försäkrade för inkomstgrundad ålderspension be- stämmas på motsvarande sätt som den för ATP med hänsyn till att personer ur den s.k. mellangenerationen kommer att få pension enligt båda pensionssystemen. Till skillnad från vad som gäller inom ATP-systemet kan inom den reformerade ålderspensionen utöver verkliga inkomster även fiktiva in- komster ge pensionsrätt. Därvid tillgodoräknas som tidigare nämnts den försäkrade pensionsgrundande belopp som i likhet med pensionsgrundan- de inkomst ingår i pensionsunderlaget. Den som uppburit tilläggspension i form av förtidspension som beräknats på grundval av antagandepoäng skall tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp (3 kap. 4 § LIP). Pen- sionsgrundande belopp för plikttjänstgöring tillgodoräknas under vissa förutsättningar den som genomgår grundutbildning för totalförsvars- pliktiga (3 kap. 8 § LIP). Vidare tillgodoräknas föräldrar pensionsgrun- dande belopp för barnår för barnets fyra första år (3 kap. 10 § LIP). Bestämmelser om pensionsgrundande belopp för förtidspensionärer har införts i avvaktan på att reformerade regler om förtidspension träder 2001. Hur dessa regler skall utformas kommer att behandlas vid den fortsatta beredningen av reformeringen av förtidspensionssystemet. Enligt 1 kap. 4 § tredje stycket LIP är den som uppbär förtidspension alltid försäkrad för inkomstgrundad ålderspension beräknad på denna förtidspension. Bestämmelsen kan i viss mån sägas motsvara föreskriften i 1 kap. 3 § tredje stycket AFL om att den som tillgodoräknats pensions- poäng för ATP alltid är försäkrad för ATP. Emellertid bör regleringen av vem som är försäkrad göras endast i den föreslagna socialförsäkrings- lagen. Ålderspension för förtidspensionär beräknas dessutom inte enbart med ledning av inkomst av förvärvsarbete. Bestämmelsen i 1 kap. 4 § tredje stycket LIP bör därför överföras till socialförsäkringslagen. För att pensionsrätt för barnår eller plikttjänst skall ge upphov till ut- betalning av pension måste även ett s.k. förvärvsvillkor vara uppfyllt (5 kap 13 § LIP). Detta innebär att det för den försäkrade och i viss omfattning måste ha fastställts pensionsgrundande inkomst. Med pensionsgrundande inkomst likställs pensionsgrundande belopp för förtidspensionärs antagandeinkomst. Förvärvsvillkoret skall vara uppfyllt genom att det för den försäkrade har fastställts pensionsgrundande in- komst som för ett vart av uppgår till minst två gånger ett belopp motsvarande prisbasbeloppet. Villkoret skall vara uppfyllt senast det året den försäkrade fyller , dvs. villkoret kan uppfyllas efter att pensions- rätt har beräknats för barnår eller plikttjänstgöring. Den inkomstgrundade ålderspensionen skall som nämnts ingå i den ar- betsbaserade försäkringen. En utgångspunkt vid reformeringen av försäk- ringsbegreppet skall enligt vår mening emellertid vara att pensionsrätt för barnår eller plikttjänstgöring skall kunna fastställas för en försäkrad även om förvärvsvillkoret ännu inte har uppfyllts. Detta innebär att sådan pen- sionsrätt skall kunna fastställas även för den som ännu inte har blivit yrkesverksam, vilket är i överensstämmelse med nuvarande bestämmelser om inkomstgrundad ålderspension. En annan sak är att den försäkrade måste ha uppfyllt förvärvsvillkoret senast det år han eller hon fyller , om det vid utbetalning av pension skall tas hänsyn till pensionsbehållning som härrör från pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring eller barnår. Förvärvsvillkoret för plikttjänstgöring eller barnår utgör inte något egentligt försäkringsvillkor utan enbart ett villkor för beräkning av årlig inkomstpension. Mot denna bakgrund bör vissa ytterligare justeringar göras av utred- ningens framlagda förslag att utbildning och vissa andra verksamheter skall likställas med förvärvsarbete vid tillämpning av de förmånslagar som ingår i den arbetsbaserade försäkringen. Personer som har arbete i är försäkrade för inkomstgrundad ålderspension inklusive eventuell pensionsrätt för barnår. Däremot passar ordningen med pensionsrätt för barnår mindre väl med bestämmelsen att viss verksamhet skall likställas med förvärvsarbete. Det bör därför i stället införas en bestämmelse så att även den som har haft små barn men ännu inte har förvärvsarbetat kommer att anses som försäkrad vid till- lämpning av LIP. Gemensamt för samtliga dem som kan komma i åtnjutande av pen- sionsrätt för barnår är enligt nuvarande regler endast att de skall ha varit bosatta i under intjänandeåret. Normalt krävs bl.a. även att den försäkrade är förälder till det aktuella barnet, har haft vårdnaden om barnet under minst halva året samt har varit bosatt tillsammans med det under minst halva året. Från dessa senare villkor förekommer olika undantag. Exempelvis krävs under vissa förutsättningar inte att blivande adoptivföräldrar skall ha fått vårdnaden om barnet för att kunna tillgodo- räknas pensionsrätt för barnår (3 kap. 22 § andra stycket LIP). Vidare kan pensionsrätt för barnår under vissa förutsättningar överlåtas till en styvförälder eller till en förälder som inte uppfyller kraven beträffande viss tids vårdnad och sammanboende med barnet. I socialförsäkringslagen bör därför införas en bestämmelse om att även den som är bosatt i skall anses som försäkrad vid tillämpning av bestämmelserna om pensionsrätt för barnår i LIP. Bedömningen av om det föreligger bosättning i skall göras en- ligt bosättningsbestämmelserna i 2 kap. socialförsäkringslagen. Dessa be- stämmelser innebär bl.a. att den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning skall anses bosatt i . Samma gäller dennes medföljande make och andra familjemed- lemmar. Detta innebär att makarna skall anses bosatta i även vid tillämpning av bestämmelserna om barnår i 3 kap. LIP och pensions- grundande belopp för barnår kan således tillgodoräknas om övriga villkor härför är uppfyllda. I sammanhanget kan nämnas att enligt 3 kap. 18 § LIP skall ersättning för arbete utomlands som inte är pensionsgrundande i räknas in i utfyllnadsinkomsten vid beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår. Syftet härför är att motverka att den försäkrade tillgodoräknas ett alltför högt pensionsgrundande belopp för barnår. 7.4 De arbetsbaserade förmånerna Regeringens förslag: Till den arbetsbaserade försäkringen skall hän- föras följande förmåner enligt lagen om allmän försäkring: - sjukpenning, - havandeskapspenning, - föräldrapenning över garantinivån, - tillfällig föräldrapenning, - tilläggspension i form av förtidspension och efterlevandepension, - folkpension i form av förtidspension och efterlevandepension be- räknad i förhållande till det antal år för vilka det tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension, och - rehabilitering och rehabiliteringsersättning enligt 22 kap. I den arbetsbaserade försäkringen skall det även ingå förmåner en- ligt följande författningar: - lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, - lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, och - lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.