prop · GM0315 · 1999-01-01 00:00:00 — Vidare anser delegationen det inte bör finnas något krav på att det utdelande bolaget skall vara marknadsnoterat. Delegationen föreslår också en definition av begreppet marknadsnoterade aktier. vid avstyrker utredningens förslag avseende verksamhetsvillkoret. Den föreslagna ändringen innebär inte att villkoret i någon större utsträckning skulle bli mindre oklart än vad som är fallet . anser att villkoret helt bör slopas. Mot- svarande synpunkt anförs av vid universitet som även föreslår att det inte skall krävas att samtliga andelar i dotterföretaget skall delas ut. Det bör vara tillräckligt att dela ut så många andelar att koncernförhållandet upphör. Bakgrunden till regeringens förslag: Genom lagstiftning (prop. 1990/91:167) infördes regler i kommunalskattelagen (1928:270), KL, och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL som brukar kallas . De finns i punkt 1 fjärde stycket sista meningen av anvis- ningarna till 22 § och punkt 2 sjunde stycket av anvisningarna till 24 § KL samt i 3 § 7 mom. fjärde och femte styckena och 27 § 2 mom. första stycket SIL. Reglerna innebär att beskattningen av aktieutdelning i form av aktier i vissa fall skjuts upp till dess mottagaren säljer aktierna. Tek- niskt sett är uppskovet konstruerat så att mottagen utdelning är skattefri. I gengäld utgörs inte anskaffningsvärdet för de mottagna aktierna av marknadsvärdet utan av ett annat, lägre, värde som beräknas på viss sätt. Enligt de ursprungliga reglerna gällde närmare bestämt i huvudsak föl- jande när aktierna i det utdelande företaget och de utdelade aktierna utgör reavinsttillgångar. Utdelning från ett företag, A, är skattefri om den utgår i form av aktier i ett annat företag, B, under följande förutsättningar. A och B skall vara svenska aktiebolag (nationalitetsvillkoret). Utdelningen skall ha uppburits i förhållande till innehavda aktier i A. Det godtas således inte att utdelningen riktas till en viss aktie- ägare eller en viss grupp aktieägare (proportionalitetsvillkoret). Åtminstone någon del av aktierna i A skall vara inregistrerade vid svenskt börs. Det innebär att aktier i A skall vara upptagna på A- listan vid (noteringsvillkoret). När utdelning lämnas skall A direkt eller indirekt ha innehaft samtliga aktier i B sedan ingången av det närmast föregående be- skattningsåret eller sedan B började bedriva verksamhet av något slag (innehavsvillkoret). Samtliga aktier i B skall delas ut (samtlighetsvillkoret). Den verksamhet som efter utdelningen bedrivs i vardera av A och B skall vara av betydande omfattning i förhållande till den verksam- het som bedrevs av A före utdelningen (verksamhetsvillkoret). I fråga om anskaffningsvärdet för aktierna i A och B efter utdelningen gäller följande. Som anskaffningsvärde för aktierna i B skall anses så stor del av det genomsnittliga anskaffningsvärdet för aktierna i A före utdelningen som svarar mot förändringen i marknadsvärdet på aktierna i A till följd av utdelningen. Det genomsnittliga anskaffningsvärdet för aktierna i A skall minskas i motsvarande mån. Uttagsbeskattning sker inte hos A. 1995 gäller inte noteringsvillkoret och verksam- hetsvillkoret vid utdelning från ett bankaktiebolag. Vidare gäller, 1996, inte verksamhetsvillkoret om B är ett kreditmark- nadsbolag som utgör moderbolag i en koncern i vilken det ingår ett bank- aktiebolag. Skälen för regeringens förslag: uppfattades vid införan- det som en provisorisk lagstiftning i avvaktan på en generell skatte- mässig reglering av delning av företag genom fission (jfr prop. 1990/91:167 s. 13). Ännu finns det inte något fissionsinstitut i svensk associationsrätt, men såvitt kan bedömas kommer att lägga fram förslag till ett sådant institut. Regeringen har i kap. 8 läm- nat förslag till en generell skattemässig reglering av såväl fusioner som fissioner, som i det senare hänseendet får praktisk betydelse när en associationsrättslig reglering kommer till stånd. avser fallet att ett dotterföretag skiljs från sitt moderföretag utan att någon förändring sker på ägarnivån. Resultatet av ombildningen är att dotterföretaget ägs direkt av ägarna till moderföretaget. En fission innebär enligt förslagen i kap. 8 att ett företags samtliga till- gångar och förpliktelser övertas av två eller flera andra företag. Ett dotterföretag, AB A, kan skiljas från sitt moderföretag utan förändring på ägarnivån även genom fission. Ett exempel illustrerar. Ett moderföretag i en koncern, AB M, har dotterföretagen A, AB B och AB C. Genom fission kan M klyvas i M1 och M2, varvid A överförs till M1 samt B och C till M 2. Efter avskiljandet kommer A att ägas indirekt, genom M1, av ägarna till M. Önskar man att verksamheten i A skall ligga i ett direktägt företag, måste A fusioneras med M1. Utdelning av ett dotterföretag förutsätter att moderföretaget har till- räckligt fritt eget kapital. Det är därför inte alltid associationsrättsligt möjligt att skilja av ett dotterföretag genom utdelning. Å andra sidan, när det är möjligt, är utdelning av ett dotterföretag ett enklare förfarande än fission, särskilt om fissionen skall följas av en fusion varigenom dotter- företaget går upp i det nya moderföretaget. Sammantaget kan man inte utgå från att en kommande möjlighet till fission gör onödig. Snarare finns det anledning att uppfatta fission och utdelning av dotterföretag som varandras komplement. Utred- ningens bedömning är att bör finnas även i ett system där fissioner kan göras. Skulle det då visa sig att företagen i praktiken inte utnyttjar utdelningsmöjligheten kommer frågan i ett nytt läge. Rege- ringen delar utredningens bedömning i denna fråga. Det är med hänsyn till det anförda motiverat att nu se över reglerna i . I första hand är det därvid villkoren för att reglerna skall vara tillämpliga som är av intresse. Regeringen föreslår att huvudregleringen av i dess nya ut- formning tas in i ett nytt moment i 3 § SIL, 7 a mom. 1990/91:167 anfördes som skäl för att dotterföretaget skall vara ett svenskt aktiebolag att ett sådant löpande beskattas för sina vinster och att det inte är säkert att detta gäller i fråga om utländska dotterföretag (s. 19). Enligt utredningens uppfattning är det inte nödvändigt att upprätthålla kravet att dotterföretaget skall vara ett svenskt aktiebolag. Det bör emellertid inte få uppkomma tvekan om att det företag som de utdelade andelarna hänför sig till är en juridisk person i svensk mening. Vidare bör inte företag i skatteparadis kunna delas ut. Utredningen anser med hänsyn härtill att en lämplig lösning är att dotterföretaget, om det är ut- ländskt, skall vara ett utländskt bolag. Utredningen anser inte att det finns skäl att frånfalla villkoret att moderbolaget skall vara svenskt. RSV anser att utredningens föreslag innebär en uppenbar risk för tillämpningsproblem. Regeringen anser att villkoret att dotterföretaget skall vara ett utländskt bolag är ändamålsenligt. I 16 § 2 mom. tredje stycket SIL finns uppräk- nat ett antal stater med vilka har dubbelbeskattningsavtal. Som utländskt bolag skall utöver företag som omfattas av den grund- läggande definitionen i andra stycket i momentet under vissa förutsätt- ning anses utländsk juridisk person som är hemmahörande i någon av dessa stater. I dessa, vanliga, fall torde det inte föreligga några gräns- dragningsproblem. En riktad utdelning innebär en värdeöverföring på ägarnivån. En möjlig- het till sådana utdelningar skulle innebära en komplikation som det inte finns anledning att införa. 1990/91:167 motiverades noteringsvillkoret med att det säker- ställer ett spritt ägande av det utdelande företaget. Enligt fördelas anskaffningsvärdet för aktierna i moder- företaget på aktierna i detta företag och i dotterföretaget med ledning av förändringen i marknadsvärdet på aktierna i moderföretaget. För att detta skall kunna göras på ett rimligt rättvisande sätt krävs att aktier i moder- företaget är föremål för någon form av notering. Utredningens bedöm- ning är att det emellertid inte är nödvändigt att kräva att aktier i före- taget skall vara upptagna på A-listan. I vart fall OTC- eller O-listenote- ring bör räcka. Däremot är utredningen mer tveksam till hur man bör ställa sig till notering som inte sker på . Enligt ut- redningens uppfattning bör dock även sådan notering godtas under förut- sättning att uppdatering sker regelbundet. Utredningens förslag innebär sammantaget att man efter mönster av schablonregeln för anskaffningsvärde i 27 § 2 mom. andra stycket SIL bör kräva att aktier i moderföretaget skall vara föremål för notering på inländsk eller utländsk börs eller annan kontinuerlig notering av mark- nadsmässig omsättning som är allmänt tillgänglig. Detta noteringsbe- grepp används även i reglerna om lättnad i beskattningen av ägare till små och medelstora företag (3 § 1 a mom. andra stycket SIL). Näringslivets skattedelegation m.fl. anser att noteringsvillkoret bör slopas helt. Regeringen gör följande bedömning. Regleringen i bygger på att beskattningen av aktieutdelningen skjuts upp. Detta förutsätter att anskaffningsvärdet på de mottagna aktierna inte utgörs av marknadsvär- det utan av ett annat, lägre värde. Det beräknas genom att anskaffnings- värdet på aktierna i det utdelande bolaget fördelas på dessa och de ut- delade aktierna i förhållande till förändringen av marknadsvärdet på aktierna i det utdelande bolaget. Saknas ett marknadsvärde måste fördel- ningen göras på andra grunder vilket innebär tillämpningsproblem. Regeringen anser att det finns skäl att genomföra den av utredningen föreslagna ändringen av noteringsvillkoret från inregistrering till mark- nadsnotering. Däremot bör någon ytterligare utvidgning inte göras. En definition av begreppet marknadsnotering finns redan och någon änd- ring i den definitionen bör inte göras . Innehavsvillkoret syftar enligt prop. 1990/91:167 till att motverka att ett delningsförfarande blir ett alternativ till kontantutdelning. Med hänsyn bl.a. till att villkoret inte hindrar att en verksamhet förs över till ett ny- bildat dotterföretag, vars aktier sedan delas ut, torde villkoret inte vara effektivt. Utredningen föreslår att det tas bort. Av innehavsvillkoret följer att det företag vars aktier delas ut skall vara ett helägt dotterföretag. Även i fortsättningen bör krävas att de utdelade aktierna avser ett dotterföretag. Däremot är det enligt utredningens upp- fattning inte motiverat att upprätthålla kravet att dotterföretaget skall vara helägt. Regeringen gör samma bedömning som utredningen. Utredningens förslag innebär att det inte finns skäl att frångå samtlighets- villkoret. Regeringen delar denna bedömning. Samtlighetsvillkoret bör kompletteras med ett villkor om att koncer- nens samtliga aktier i dotterföretaget skall delas ut. Detta förslag fanns inte med i lagrådsremissen. Äger inte moderföretaget samtliga de andelar i dotterföretaget som finns inom koncernen kan dessa före utdelningen samlas ihop hos moderföretaget genom koncerninterna överlåtelser. Även verksamhetsvillkoret syftar till att motverka att delningsförfaran- den blir ett alternativ till kontantutdelning. 1990/91:167 anfördes vidare följande beträffande verksamhetsvillkoret (s. 26): Vissa krav ställs på omfattningen av den verksamhet som skall bedrivas i dotterbolaget sedan detta avskiljts från moderbolaget. Av naturliga skäl är det inte möjligt att närmare precisera ett sådant krav. Den enhet som skiljs av kan t.ex. vara en tjänsteproducerande enhet eller en enhet med stora goodwillvärden. En utgångspunkt skulle kunna vara att jämföra marknadsvärdena på de två aktierna med motsvarande värde på den ur- sprungliga aktien. Att enbart knyta bedömningen till dessa värden är emellertid mindre lämpligt bl.a. därför att aktieägarna vid den bolags- stämma då beslut om delning skall fattas bör kunna avgöra huruvida för- utsättningar för skattefri utdelning föreligger. Vid en jämförelse mellan de olika bolagens förmögenhetsvärden kan det vara naturligt att beakta storleken på det egna kapitalet i dels moder- bolaget m.fl. före delningen, dels dotterbolaget efter delningen. En lämp- lig utgångspunkt är då kapitalunderlaget enligt lagen om skatteutjäm- ningsreserv. ... Ett allmänt krav är att den verksamhet som skall bedrivas i dotter- bolaget (det avskilda dotterbolaget med eventuella dotterbolag e.d.) minst skall utgöra av den verksamhet som bedrivs i moderbolaget m.fl. före delningen. Huruvida detta krav är uppfyllt får avgöras efter en sammanvägning av de olika faktorer som nämnts. Om aktier i flera bolag delas ut skall motsvarande krav ställas på vart och ett av bolagen. Hänsyn skall tas även till den verksamhet som moderbolaget kommer att bedriva efter delningen. Det innebär motsatsvis att minst av den ursprungliga verksamheten skall finnas kvar i det förutvarande moder- bolaget. Verksamhetsvillkoret har varit föremål för bedömning i rättsfallet RÅ 1996 ref. 101 (förhandsbesked). AB hade till sina aktieägare delat ut aktierna i dotterbolaget . Relationen mellan mark- nadsvärdena för aktierna i efter utdelningen och AB före utdelningen var . Regeringsrätten konstaterade att detta tal var klart lägre än det tal "minst " som anges i förarbe- tena och anförde vidare: Frågan är vilken betydelse som bör tillmätas detta förhållande. Önske- målen om likformighet och förutsebarhet vid taxeringen talar för att man i en situation då lagtexten är obestämd fäster särskilt avseende vid utta- landen i motiven. Vad nu sagts innebär i fråga om den nu aktuella be- stämmelsen att ett klart lägre relationstal än bör kunna godtas en- dast i undantagsfall. Undantag bör främst kunna komma i fråga om det med hänsyn till de berörda verksamheternas omfattning i absoluta tal och omständigheterna i övrigt finns starka skäl för bedömningen att omedel- bara skatteeffekter i form av uttags- och utdelningsbeskattning skulle leda till ett resultat som inte är förenligt med den aktuella lagstiftningens övergripande syfte, nämligen att möjliggöra eller underlätta strukturratio- naliseringar av allmänt intresse. Marknadsvärdet på aktierna i efter utdelningen och i AB före utdelningen var ca 10 mil- jarder respektive . Med hänsyn härtill och till vad som i övrigt är upplyst om de berörda företagen finner Regeringsrätten att verk- samheten i trots avvikelsen från det i förarbetena angivna minimitalet får anses uppfylla lagtextens krav på att vara av betydande omfattning i förhållande till den verksamhet som bedrevs i AB före utdelningen. Utredningen gör följande bedömning. I frånvaro av ett verksamhetsvillkor kommer företagen att kunna dela ut dotterföretag vars verksamhet består av att förvalta likvida medel eller värdepapper. Dessa företag kommer att få skattemässig karaktär av för- valtningsföretag eller investmentföretag om inte annan verksamhet tas upp. Utredningen utesluter inte att en ordning, enligt vilken sådan utdelning är möjlig utan att beskattning sker hos ägarna, kan ha positiva effekter på näringslivets kapitalförsörjning. Det kan å andra sidan inte heller ute- slutas att en bättre kapitalallokering erhålls om medel som inte behövs i rörelsen delas ut direkt till aktieägarna så att varje enskild aktieägare kan fatta beslut om ny placering av medlen. Vidare är det oklart hur före- tagens utdelningspolicy skulle påverkas och därmed skatteintäkterna. Utredningen konstaterar att den inte haft möjlighet att närmare studera dessa frågor. Med hänsyn till den osäkerhet som således råder anser ut- redningen att man inte kan avvara ett villkor avseende verksamheten i det utdelade företaget. Utredningen noterar emellertid att innebörden av det nuvarande verksamhetsvillkoret är oklar, vilket skapar problem i tillämp- ningen. Utredningen pekar på möjligheten att verksamhetsvillkoret med bibe- hållen grundidé utformas mer konkret genom att villkoret anknyts till förändringen av marknadsvärdet av aktierna i moderbolaget. Villkoret skulle då innebära att marknadsvärdet efter utdelningen skall ligga inom t.ex. 80 av marknadsvärdet före utdelningen. En nackdel med ett villkor av detta slag är emellertid att delningar sådana som den i RÅ 1996 ref. 101, där relationstalet är för lågt men delningen ändå framstår som affärsmässigt motiverad, förhindras. En annan nackdel är att det i gränsfall inte på förhand kan avgöras om villkoret kommer att uppfyllas eller ej. En bättre lösning är enligt utredningens uppfattning att verksamhets- villkoret görs om så att det mer direkt blir riktat mot alternativ till kon- tantutdelning. Utredningen anser att det bör krävas att verksamheten i det utdelade företaget till huvudsaklig del består av rörelse eller direkt eller indirekt innehav av aktier eller andra andelar i dotterföretag som bedriver rörelse. Med rörelse bör avses annan verksamhet än innehav av kontanta medel eller förvaltning av värdepapper. Näringslivets skattedelegation och vid anser att verksamhetsvillkoret bör slopas i sin helhet. Regeringen delar utredningens bedömning att innebörden av verksam- hetsvillkoret är oklar. Det finns enligt regeringens mening skäl att behålla villkoret i huvudsak i den av utredningen föreslagna formen. Närmare bestämt bör krävas att dotterföretagets verksamhet till huvudsaklig del består av rörelse eller direkt eller indirekt innehav av andelar som representerar en röstmajoritet i företag som till huvudsaklig del bedriver rörelse. Med rörelse bör avses annan verksamhet än innehav av kontanta medel eller värdepapper. Här bör också framhållas att ett slopande av verksamhetsvillkoret kan medföra statsfinansiella kostnader. reglerar även fallet att de utdelade aktierna blir lagertill- gångar. Utredningen föreslår inga andra ändringar i denna reglering än vad som följer av det föregående. Regeringen delar utredningens bedöm- ning. Utdelning på kvalificerade aktier Är hos en ägare aktierna i moderföretaget kvalificerade enligt 3 § 12 a mom. SIL , måste även de aktier eller andra andelar i dotterföretaget som delas ut bli kvalificerade för att inte reglerna skall urholkas. Normalt torde det gällande regelsystemet medföra detta resultat. Situationer kan emellertid tänkas där så inte blir fallet. Utredningen föreslår därför att det i 3 § 12 a mom. SIL införs en regel av innebörd att en andel som med tillämpning av delas ut på en kvalificerad andel alltid blir kvalificerad. Regeringen gör samma bedömning. 12 Samordningen mellan olika uppskovsregler Regeringens förslag: I de olika föreslagna regelsystemen anges där risk för regelkollision uppkommer vilken regel som har företräde. FSU:s förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Några erinringar har inte framförts. Skälen för regeringens förslag: I lagrådremissen har behandlats föl- jande regler enligt vilka uppskov med beskattningen eller undantag från omedelbar beskattning medges. Underprisöverlåtelse: Om vissa villkor uppfylls, skall uttagsbeskatt- ning inte ske vid en överlåtelse till underpris av en tillgång som ingår i näringsverksamhet. Andelsbyte: Andelar i ett företag överlåts till ett annat företag mot marknadsmässigt vederlag av andelar i detta, eventuellt jämte en kontant ersättning. Endast kontant ersättning beskattas vid bytet. Resterande del av vederlaget beskattas när de mottagna andelarna avyttras. Koncernintern andelsöverlåtelse: Avyttring av en andel i en svensk eller utländsk juridisk person med reavinst till ett företag inom samma koncern vars moderföretag är svenskt. Vinsten beskattas först när en om- ständighet inträffar som medför att andelen inte längre existerar eller innehas av ett företag som tillhör samma koncern som säljaren. Fusion och fission: Det överlåtande företaget skall inte ta upp någon intäkt eller göra något avdrag på grund av fusionen eller fissionen eller för det beskattningsår som avslutas genom denna. Det övertagande före- taget inträder i det överlåtande företagets skattemässiga situation. För ägarna till det överlåtande företaget behandlas fusionen eller fissionen som en avyttring av andelarna, vilket innebär att reglerna om andelsbyten eller reglerna om koncerninterna andelsöverlåtelser är tillämpliga om fusionsvederlaget utgår i form av andelar i det övertagande företaget. Verksamhetsöverlåtelse: Ett företags samtliga tillgångar i dess verk- samhet eller i en verksamhetsgren överlåts till ett annat företag. Veder- laget skall vara marknadsmässigt och bestå av andelar i det köpande företaget, eventuellt jämte att detta företag övertar skulder och andra förpliktelser som hänför sig till de överlåtna tillgångarna. Den tekniska lösningen för kontinuitet skiljer sig något från lösningen vid fusion och fission men ger i huvudsak samma resultat för de köpande och säljande företagen. Avyttring av en reavinsttillgång med förlust inom en intressegemen- skap: Enligt förlustregeln medges avdrag för förlusten när en omständig- het inträffar som medför att tillgången inte längre innehas av ett företag som står i intressegemenskap med säljaren, t.ex. på grund av att intresse- gemenskapen mellan säljaren och köparen bryts. : Utdelning från ett svenskt marknadsnoterat ak- tiebolag utgår i form av aktier eller andra andelar i ett dotterföretag som är ett svenskt aktiebolag eller ett utländskt bolag. Utdelningen är skattefri för mottagaren. Anskaffningskostnaden för aktierna i det utdelande före- taget fördelas på dessa aktier och de utdelade andelarna. (Kap.11.) 12.1 Förhållandet mellan reglerna om underprisöverlåtelse och övriga uppskovsregler Förhållandet till reglerna om andelsbyten Vid ett andelsbyte kan de mottagna andelarna vara mindre värda än de avyttrade andelarna. Därför behöver förhållandet mellan reglerna om andelsbyte och reglerna om underprisöverlåtelse klarläggas. I avsnitt 6.6 diskuteras partiella andelsbyten i anslutning till ett exem- pel. Förutsättningarna i detta är följande. Företaget A äger kapi- talplaceringsandelar värda 100 samt det helägda dotterföretaget B. An- delskapitalet i B är fördelat på 100 andelar. Värdet av andelarna i B är sammanlagt 100. Kapitalplaceringsandelarna skall föras över till B. Tre alternativ att göra detta på övervägs. Det alternativ som är av intresse är att B nyemitterar 50 andelar, varvid A erlägger likvid i form av kapitalplaceringsandelarna (alterna- tiv 3). Som anförs i det nämnda avsnittet är transaktionen sammansatt av ett andelsbyte och ett ägartillskott. Vardera deltransaktionen skall be- dömas för sig. Någon kollision mellan reglerna för underprisöverlåtelser och reglerna om andelsbyten uppkommer därför inte. Förhållandet till reglerna om fusion och fission En fusion eller fission är att uppfatta som en överlåtelse av tillgångarna i det överlåtande företaget till det övertagande företaget mot ersättning som består i att det övertagande företaget övertar ansvaret för det överlåtande företagets skulder och andra förpliktelser (jfr avsnitt 8.1.1). Det innebär att en fusion eller fission ofta är en underprisöverlåtelse. I underprislagen har tagits in en bestämmelse om att lagen inte är tillämp- lig om förutsättningar föreligger för uppskov med beskattningen enligt bestämmelserna om fusion och fission. Förhållandet till reglerna om verksamhetsöverlåtelser Resonemanget avseende förhållandet mellan reglerna om underpris- överlåtelser och reglerna om andelsbyten är tillämpligt på förhållandet mellan de förra reglerna och reglerna om verksamhetsöverlåtelser om man i resonemanget ersätter överlåtna andelar med den överlåtna verk- samheten. Någon regelkollision uppkommer således inte. Förlustregeln i dess nuvarande utformning är tillämplig oberoende av om förlusten är verklig eller beror på att överlåtelsen skett till underpris. Såvitt gäller verkliga förluster bör förlustregeln gälla även i fortsätt- ningen. En överlåtelse av reavinstegendom som sker med förlust på grund av att vederlaget understiger marknadsvärdet skulle i frånvaro av särskild reglering omfattas både av reglerna om underprisöverlåtelser och förlust- regeln.