prop · GM0313 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommentar: Paragrafen motsvarar 8 § förslaget till lag om buller- och avgaskrav på terrängskotrar och 10 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på båtmotorer. Med stöd av denna bestämmelse kan även vidta nödvändiga åtgärder i händelse av bristande överensstämmelse med kraven på typgodkännande i enlighet med artikel 12 i direktivet om dieselmotordrivna arbetsmaskiner. 13 § Tillverkaren eller representanten i skall genom annonsering i dagspressen eller på annat lämpligt sätt informera berörda konsumenter om sådana fel som kommit fram genom tillsynsförfarandet och som bör åtgärdas. Kommentar: Paragrafen motsvarar 9 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på terrängskotrar och 11 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på båtmotorer. För EG-typgodkända motorer gäller de ramar för tillsyn som finns angivet i direktivet. Avgifter m.m. 14 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att särskilda avgifter skall tas ut för ansökan om undantag samt tillsyn och annan kontroll enligt denna lag eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen. Detta gäller även kostnader för undersökningar och provningar som myndigheten utför eller låter utföra. Kommentar: Paragrafen motsvarar 10 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på terrängskotrar och 12 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på båtmotorer. Straffbestämmelser 15 § Den som med uppsåt eller av oaktsamhet yrkesmässigt saluför eller överlåter mobila maskiner som inte uppfyller föreskrivna krav, döms till böter eller fängelse . Kommentar: Paragrafen motsvarar 13 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på båtmotorer. 16 § En tillverkare som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot kravet på miljödeklaration i 8 §, döms till böter. Kommentar: Enligt denna paragraf kan den straffas som inte uppfyller kravet på miljödeklaration. 17 § Den som med uppsåt eller av oaktsamhet märker en mobil maskin trots att den inte överensstämmer med de krav som gäller enligt denna lag eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen, döms till böter. Kommentar: Paragrafen motsvarar 14 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på båtmotorer. 18 § Utbyte av brott mot 15, 16 eller 17 §§ skall förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Kommentar: Paragrafen motsvarar 15 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på båtmotorer. Överklagande 19 § beslut i enskilda fall enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Kommentar: Paragrafen motsvarar 11 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på terrängskotrar och 16 § i förslaget till lag om buller- och avgaskrav på båtmotorer. Ikraftträdande Denna lag ..................... Förteckning över remissinstanserna avseende Hovrätten för , Kammarrätten i , , , , , , , , , , , , , , , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , i , i län, i , , kommun, , , , i , , Entreprenadmaskinleverantörernas samarbetsorgan, Föreningen , , , , , Maskinentreprenörerna, Maskinleverantörerna Park och Trädgård, , SIS Miljömärkning, , , , , , AB , , Svenska Fordons Komponent Gruppen, Svenska , , , . Därutöver har remissvar inkommit från Företagens Uppgiftslämnardelegation. Remissammanställning över Allmänna synpunkter tillstyrker förslagen utan ytterligare kommentarer. i län, , (), (SkogForsk), , AB () och instämmer i stort i förslag. och instämmer i SkogsForsks remissvar. () lämnar ett eget yttrande på vissa delar av remissen, men ansluter sig i övrigt till Maskinentreprenörerna. Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig: , , , Kemikalieinspektionen och Gröna Bilister. Övergripande kommentarer () anser att lagförslagets kostnadseffektivitet är ringa analyserad. Sammantagna samhällsekonomiska och näringspolitiska konsekvenser och effekter på miljön är svagt belysta. noterar med tillfredsställelse att kommer att avvakta med att införa tidigare aviserade nationella åtgärder vad gäller avgas- och bullerkrav för motorer till fritidsbåtar inom EU. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) saknar en analys av om de föreslagna nationella bestämmelserna är förenliga med våra åtaganden som medlemmar av EU och med MRA-avtalen med , , och . (), konstaterar att förslagen i rapporten ger förutsättningar för att skapa såväl en bättre arbetsmiljö som yttre miljö. Entreprenadmaskinleverantörernas samarbetsorgan (EMSA), anser att förslaget till stora delar är positivt, men är tveksamma till vissa delförslag när det gäller anläggningsmaskiner och gaffeltruckar. Maskinentreprenörerna ser det som naturligt att det införs miljökrav för arbetsmaskiner. har en bra uppläggning. Skogsindustrierna anser att förslagen visar på en övertro på lagstiftning och myndighetskontroll. Arbetet med att minska miljöbelastningen från arbetsmaskinerna hanteras effektivare via miljöledningssystem än via detaljerade regler och ekonomiska styrmedel. Författningsfrågor Övergripande Hovrätten för har inte någon erinran mot förslagen till en ny lagstiftning, men anser att det bör bli föremål för viss språklig översyn. Hovrätten föreslår att rekvisitet "får släppas ut på marknaden" ersätts med "yrkesmässigt saluför eller överlåter" så att det blir kongruens mellan rekvisiten i lagförslagets 5 och 15 §§. På samma sätt bör ändring göras i förordningsförslaget. Hovrätten anser vidare att det tydligare bör framgå vilket brottssubjekt som anses med rekvisitet "tillverkarens representant i " genom att en definition införs i 2 § i den föreslagna förordningen. Beträffande det straffrättsliga ansvaret ifrågasätter hovrätten om det inte bör begränsas till att omfatta gärningar begångna av grov oaktsamhet, alternativt från det straffbara området undanta ringa fall. anser att det är oklart om det kommer att formuleras några utsläppskrav för dieselmotorer med över 560 kW effekt och vilka gränsvärden som i miljöklassen "lågbullrande" anges som gränsvärden för spårfordon. Arbetarskyddsstyrelsen, i , , LRF och LO stöder det förslag till ny lag om avgasutsläpp och buller från mobila maskiner som föreslår. Den kan få positiva effekter även för arbetsmiljön. i stödjer förslaget att utforma lagen som en ramlag för avgas- och bullerkrav på fritidsbåtar, skotrar och arbetsmaskiner. Målet med framtida lagstiftning bör rimligtvis vara att buller- och avgaskraven på motorer är jämförbara oavsett motorapplikationer. kommun påpekar att med den föreslagna lagtekniska lösningen delas reglerna om buller och avgaskrav på arbetsmaskiner upp på flera olika författningar, den föreslagna lagen om buller och avgaskrav på mobila maskiner och förordningen om avgaskrav på förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner, fordonskungörelsen, terrängtrafikkungörelsen och arbetsmiljölagen med därtill hörande författningar samt förslag till lagar om buller- och avgaskrav på terrängskotrar och båtmotorer. Uppdelningen ger ett svåröverskådligt och delvis inkonsekvent regelverk. Författningarna bör föras samman till en lag och en förordning. Skogsindustrierna finner författningsförslagen komplicerade och detaljerade och att de därför riskerar att snabbt bli omoderna och får en konserverande effekt, som de blir dyra att administrera i förhållande till den nytta man uppnår med dem. Maskinentreprenörerna instämmer i uppfattning att ändringsförslagen gällande bilregisterkungörelsen, fordonskungörelsen, terrängtrafikkungörelsen och fordonsskattelagen måste avvakta översynsarbete. Begreppsförklaringen måste anpassas till kommande förslag. Synpunkter på enskilda bestämmelser Kammarrätten i anser att 3 och 5 §§ i lagförslaget bör kunna sammanföras till följande paragraf: "Mobila maskiner får släppas ut på marknaden endast om de är så konstruerade och utrustade att de uppfyller i lagen eller med stöd av lagen angivna krav." Vidare anser Kammarrätten att det i lagens 8 § klart bör framgå att det finns ett krav på att miljödeklaration utfärdas eftersom det är kopplat till en straffbestämmelse (jämför sidan 16). På samma sätt förhåller det sig med kravet på märkning i 9 § som är kopplad till straffbestämmelsen i 17 §. Försvarsmakten anför att försvarsspecifika arbetsmaskiner bör undantas beträffande miljödeklaration och märkning (förslagets 8 och 9 §§) samt särskilda avgifter för ansökan om undantag (14 §) då de utvecklas för andra ändamål än ordinarie arbetsmaskiner. Undantag bör också gälla för olika typer av övriga arbetsmaskiner som ingår i krigsorganisationen. Dessutom motsätter sig Försvarsmakten att lagförslagets 10 § i delredovisning från 1996-08-30 om undantag vid särskilda skäl är borttagen i slutredovisningens lagförslag. , RSV konstaterar att förslaget till ändring i 8 § bilregisterkungörelsen (1972:599), BRK, innebär att alla motorredskap blir registreringspliktiga. Det finns ingen begränsning nedåt vare sig i fråga om konstruktiv hastighet eller vikt. I förslaget till ändring av 8 § BRK hänvisas i punkt 4 till punkt 2. Hänvisningen avser punkt 2 i nuvarande lydelse. Den punkten har tagits bort i föreslagen lydelse, som då blir felaktig. RSV ifrågasätter förslaget till ändring av 9 § BRK som innebära att vissa så kallade områdesfordon skulle bli registreringspliktiga då inte används på de allmänna vägarna. Beträffande förslaget till ändring av 6 § fordonsskattelagen är det tydligare att ange vilka motorredskap som är skattepliktiga. Verket påpekar dessutom att författningsförslaget bör rubriceras "Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen". Arbetarskyddsstyrelsen pekar på att det på sidan 59 finns en felaktig hänvisning. Aktuell upplaga av Hygieniska gränsvärden är FAS 1996:2. i föreslår att 1 och 2 §§ i förslaget till författningstext omformuleras för att klargöra att det med fartyg menas fritidsbåtar och att det därmed är buller- och avgaskrav på båtmotorer som avses att regleras. Första meningen i 1 § bör lyda. "Denna lag syftar till att förebygga att mobila maskiner samt båtmotorer orsakar ...". Ordet "fartygbåtmotor" bör ges en definition. framhåller att det behövs tydligare skrivningar i 2 § i den föreslagna lagtexten så att inga missförstånd kan uppstå huruvida fartyg omfattas av lagtexten. EMSA finner att det är svårt att få grepp om vilka maskinslag som förslaget är tänkt att omfatta. Maskiner kan omfattas av många föreskrifter och direktiv. Vissa maskintyper levereras både i mobil och stationär version. Det är därför viktigt att man i alla sammanhang använder samma beteckningar och definitioner. bör därför hänvisning ske till gällande standarder. ASB anser att det är av största vikt att definitionerna av maskintyp blir mycket tydliga och pekar på brister i förslagen gällande Bilregisterkungörelsen (1972:599): Förslagets 8 § p 4 hänvisar till ett användningssätt som är beskrivet i nuvarande lydelse, men som är struket i förslaget. I förslagets 11§ f anges att motornummer skall anges. Det är viktigt att tydliggöra att det är ett unikt nummer för motorindividen, efter vissa nummer kan ange endast motortyp. 12§ p 9 har upphört att gälla. Förslag om konsekvensändringar i bilaga 1 till BRK saknas. ASB anser att inte att ett allmänt begrepp "nettoeffekt" tydligt anger vilket effektvärde som skall gälla som gränsvärde. En definierad effektmätnorm måste anges. Svensk Maskinprovning anmärker att motorns effekt vid beräkning av tillåten bullernivå för miljöklassning (avsnitt 2.1.1 Miljöklass lågbullrande) måste specificeras vad gäller enhet (kW eller Hp) och effektnorm och standard som motorn skall provas efter. Bakgrunden är att det skiljer en hel del på effektuppgiften beroende på vilken standard som tillämpas. invänder mot 4 §, p 2 och 3 i förslaget till lag om buller och avgaskrav på mobila motorer. Enligt förbundet är det olyckligt om regeringen eller myndigheter ges rätt att föreskriva i detalj vilken typ av motor, bränsle eller vilka serviceåtgärder enskilda företag skall använda. Ansvarig myndighet bör ange buller- och avgaskrav för motorerna, inte motorernas beskaffenhet eller dylikt. konstaterar att den nya lagen om avgasutsläpp från mobila maskiner även skall omfatta "spårfordon". I förslaget till direktiv för avgasutsläpp från arbetsfordon undantas "lokomotiv" utan att närmare anges vad som avses med detta. Terminologin är otydlig och behöver preciseras för att undvika oklarheter. Spårfordon eller spårgående/spårbundna fordon är i trafiksäkerhetsordning såväl lok, maskiner och vagnar i järnvägstrafik, medan ett "spårgående redskap" körs i maximalt /h på ett icke trafikerat spårområde. Verket tolkar det som att "lok", men inte "spårgående maskiner" undantas från bestämmelserna, vilket verket accepterar. Registreringsplikt Kammarrätten i ifrågasätter lämpligheten av att i lagstifta om registrering eftersom det pågår utredning i frågan. Kammarrätten anser också att det redan i lagen bör anges att får meddela föreskrifter samt utföra tillsyn över efterlevnaden av lagen. i anser att förslaget om registreringsplikt för arbetsfordon bör vidarebehandlas i pågående utredningar som tar upp frågan. LO anser att det finns behov av registreringsplikt för arbetsfordon. Utan en sådan registrering kommer marknadskontrollen bli väldigt tungarbetad. RSV menar att förslagen till ändringar i bilregisterkungörelsen och fordonsskattelagen inte kan ligga till grund för lagstiftning, utan att det krävs ytterligare utredning bland annat i fråga om vilka principer som skall gälla för registrering av motorredskap. Verket ifrågasätter även om registreringsplikten för motorredskap behöver utvidgas. Förslaget om registreringsplikt bör vidarebehandlas av utredningen om Översyn av bestämmelserna inom trafikregisterområdet och av enligt uppdraget att se över kontrollformerna för fordon som faller under bestämmelserna i . RSV anför att registreringsplikten medför kostnader. Dessutom tillkommer kostnader för registreringsbesiktning och eventuellt också för kontrollbesiktning. RSV anför att en registreringsplikt medför att fordonsägaren blir skyldig att anmäla när ett motorredskap klass II används på ett sådant sätt att det inte är skattepliktigt. Erfarenheterna från beskattningen av traktorer visar att administrationen ökar och att det blir mycket svårt att kontrollera efterlevnaden av en sådan bestämmelse. Även fordon av alla slag som används inom inhägnade områden behöver anmälas. Något förslag om hur detta skall regleras i BRK finns inte i rapporten. RSV avstyrker att fordonsskattelagen ändras på det sätt som föreslås i rapporten. i län anser att registreringsplikt och fordonsskatt skall påföras även de äldre fordonen, eftersom annars drabbas endast nyare fordon av högre kostnader. anser att en allmän registreringsplikt för arbetsfordon kan vara ett hjälpmedel för kommuner som tillämpar miljökrav vid upphandling av maskintjänster. Registreringen ger fördelar såväl från tillsynssynpunkt som möjligheter att bättre utvärdera och beräkna effekten av de nya avgaskraven. Mot bakgrund av kostnaderna för ett sådant system anser förbundet att ett sådant bör utredas ytterligare. tillstyrker att förslaget om allmän registreringsplikt enbart skall gälla de arbetsfordon som tas i bruk efter det att kungörelsen träder i kraft. SAF, EMSA, LRF, Skogsindustrierna och Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD) motsätter sig att en allmän registreringsplikt införs. EMSA anser att det är fullt tillräckligt med förslaget i promemoria om att mobila maskiner som använder det allmänna vägnätet skall omfattas av registreringsplikt. Skogsindustrierna och SkogForsk anser att om en registrering och kontrollverksamhet införs enligt förslaget bör denna inte administreras av . Naturligare är att denna uppgift vilar på Swedac, som kan ackreditera provningsorgan. Maskinentreprenörerna framhåller att om arbetsmaskiner i bruk skall kontrolleras förutsätter detta registrering. har de flesta maskinföretag någon form av egenkontroll, vilket är en förutsättning för att överleva ekonomiskt. menar att förslaget om en allmän registreringsplikt för arbetsfordon kan ifrågasättas från proportionalitetssynpunkt. Föreskrivande myndighet i anser att det redan i lagen bör anges att får meddela föreskrifter samt utföra tillsyn över efterlevnaden av lagen. har inget att erinra mot att utses till nationell typgodkännandemyndighet för de kommande avgasdirektiven. Arbetsskyddsstyrelsen anser att det är lämpligt att utses till nationell tillsynsmyndighet även vad gäller det kommande ramdirektivet för yttre buller. i finner att såväl som Arbetarskyddsstyrelsen kan vara väl så lämpliga som för uppgiften som nationell typgodkännandemyndighet. anser att det bör övervägas om den myndighet som avses i 4.1 § i lagförslaget i vissa fall bör vara respektive sektorsmyndighet. bör vara den myndighet som ansvarar för typgodkännandet medan sektorsmyndigheten bör ha ansvaret för förhållanden som påverkar emissionerna vid driftsituationen. SAF menar att typgodkännande bör skötas av någon av de inom området redan etablerade myndigheterna. SWEDAC menar att alla organ som efter bedömning befunnits uppfylla krav i tillämplig standard ur EN 45 000-serien och eventuellt tillkommande krav skall ha rätt att bli anmälda som tekniska kontrollorgan i EG-förordningar. Enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll med tillhörande förordning ankommer det på SWEDAC att bedöma organen. EMSA förutsätter att samordning sker med andra aktuella myndigheter såsom Arbetarskyddsstyrelsen och . FUD menar att en myndighet som redan har den tekniska kompetensen att typgodkänna motorer få denna uppgift. Krav och kontroller anser att de kravnivåer som diskuteras i utredningen inte är speciellt teknikdrivande och att tidsperspektivet är för kortsiktigt. Emissionsnivåerna och tidsperspektiven för bästa klass bör ansluta till diskussionerna och planerna för tunga fordon inom EU för och bortom detta årtal. Skogsindustrierna menar att avgaskraven bör sättas i relation till utfört arbete. Det vore därför värdefullt om det utvecklades en standardiserad provningsmetod som redovisar bränsleförbrukning och avgasutsläpp per avverkad eller transporterad volym virke. Maskinernas verkningsgrad skulle därigenom kunna bli en viktig parameter vid maskininköp. anför att alternativa bränslen för arbetsmaskiner kan minska miljöpåverkan. Förbundet anser att det därför är viktigt att test- och certifieringsmetoder utvecklas för drift med alternativa bränslen. Maskinentreprenörerna efterlyser bättre kunskap om effekterna av användningen av biobränslen i arbetsmaskiner. FUD menar att lagstiftningen om buller och avgaskrav för arbetsmaskiner endast bör omfatta av EU antagna krav. Jord- och skogsbrukstraktorer bör inte omfattas av en ny svensk lag. Bullerkraven anser att den föreslagna sänkningen är av marginell betydelse. Den bör i ett första steg vara och i ett andra minst . är positiv till att använda beteckningen "lågbullrande" och "mycket lågt bullrande". föreslår att båda beteckningarna införs och att dessa står för 5-9 respektive minskning av nuvarande medelnivåer. Den exakta bullernivån bör anges för varje arbetsmaskin/fordon. bedömer att de angivna gränsvärdena för buller inte kommer att leda till någon större förbättring. Att benämna arbetsmaskiner med en absolut bulleremission om 93 till (a) för lågbullrande torde inte vara trovärdigt. i anser att de nu redovisade i föreslagen författningstext anger en oacceptabelt låg ambitionsnivå. Dessa bullernivåer ligger långt under nu gällande krav för tunga lastbilar. Eftersom buller- och avgaskrav regleras av EU-direktiv så vore det därför värdefullt att få en nationell ståndpunkt och ambitioner i EU-arbetet redovisade. skulle vilja se en analys av vad det kan innebära om utnyttjar möjligheten enligt EUs bullerdirektiv att föreskriva om begränsning av användningen av maskinerna i känsliga områden. ASB anser att bullerkraven till alla delar bör ha internationell förankring. Befintliga maskiner efterlyser åtgärder mot befintliga fordon. Med tanke på den låga omsättningstakten inom exempelvis järnvägssektorn är det ett kraftfullt medel för en sektorsmyndighet att minska sektorns emissioner av buller och avgaser. kommun och vill att det bör finnas möjlighet att med hjälp av ekonomiska styrmedel ställa krav på den befintliga maskinparken. Eftermontering av katalysator och/eller partikelfilter bör göras då detta är tekniskt möjligt. EMSA anför att det snabbaste sättet att få bort den äldre maskinparken är att stimulera till nyinvestering. För att en skrotningspremie skall få effekt bör den utgöra av nyinvesteringspriset. Även LO stödjer tanken på en skrotningspremie. bedömer att en skrotningspremie på en rimlig nivå endast får marginell effekt. Verket avstyrker därför införande av skrotningspremier. Maskinentreprenörerna är mycket tveksam till lagstiftning om åtgärder på den befintliga maskinparken. De är inte kostnadseffektiva. LO förutsätter att förslaget kommer att lösa det problem som det innebär att utklassade fordon förstärks i ramen och sedan används som dumprar eller liknande på industriområden. Dessa fordon omfattas inte av någon som helst obligatorisk registreringsplikt eller besiktningskontroll. Kontroller bedömer att ett system med rutinmässig kontroll av avgas- och bulleremissioner från arbetsmaskiner i bruk är orealistiskt och förordar istället stickprovskontroller. SWEDAC pekar på att det inte närmare anges vad som avses med tillsyn. Ansvaret för tillsynen måste alltid ligga hos myndigheten, liksom ansvaret för att initiera marknadskontrollen och eventuella sanktioner. Den föreslagna lagstiftningen innebär omfattande bemyndiganden för de berörda myndigheterna. SWEDAC anser att detta är acceptabelt vid genomförande av EU-lagstiftning men att det är tveksamt i det aktuella fallet eftersom ramlagen kan utvidgas utöver förpliktelser enligt EU-medlemsskapet. SWEDAC tillstyrker förslaget om att särskilda ekonomiska resurser för att genomföra marknadskontroller tillskapas. Detta är en förutsättning för att en effektiv marknadskontroll skall kunna byggas upp. i tillstyrker att kravens efterlevnad inriktas mot att nya dieseldrivna produktionsmotorer överensstämmer med den godkända motortypen. Ett nationellt system med regler för hållbarhetskontroller bör inte införas . kommun, , och är av uppfattningen att efterkontroll av emissioner (periodisk kontroll och hållbarhetskontroller) från arbetsmaskiner bör införas då enbart stickprovsundersökningar inte är tillräckliga. SAF anser att marknadskontrollen och tillsynen bör skötas stickprovsmässigt eftersom företagen har eget intresse att införskaffa och hålla sina maskiner i gott skick av både direkta och indirekta ekonomiska skäl. EMSA anser att det inte finns någon anledning att misstänka att motortillverkarna skull leverera motorer som inte uppfyller gällande regler. En motor som underhålls på rätt sätt enligt tillverkarens rekommendationer fungerar bra under 8 - . Skogsindusterierna poängterar vikten av att myndigheterna inte begränsar möjligheterna till tillsyn (jämför § 10, sid 13) hos tillverkaren så att man skapar monopolliknande förhållanden med begränsad konkurrens och stigande priser. LRF tillstyrker förslaget att tillsynen inriktas mot kontroll av tillverkarnas produktionsmotorer inom de ramar som ges av direktiven och att ett nationellt system med regler för hållbarhetskontroller inte införs . SkogForsk bedömer att det inte finns något behov av myndighetskontroll av de egenskaper som behandlas i rapporten, skogsbrukets egenkontroll ger en bättre effekt än ett fåtal stickprovskontroller. EMSA och FUD är emot svenska bestämmelser om efterkontroll när det gäller anläggningsmaskiner och gaffeltruckar. Styrmedel Miljöklassning Länsstyrelserna i och och Arbetarskyddsstyrelsen tillstyrker allmänt att ett miljöklassystem införs.