prop · GM031D12 · 1999-01-01 00:00:00 — Det decentraliserade samarbetet engagerar 200 av 288 svenska kommuner vartill kommer länsstyrelser och landsting samt storregioner och är av betydelse för förbättrad och regional demokrati, förvaltning och infrastruktur. Målet, en socialt hållbar ekonomisk omvandling, närmas gradvis genom stöd på socialförsäkrings- och socialtjänstområdet, skatteområdet, arbetsmarknadsinsatser och genom näringslivsfrämjande insatser. För att stödja en miljömässigt hållbar utveckling ligger tyngdpunkten av insatserna på vatten- och avloppsområdet. De sju projekt i som avtalats är under genomförande. Vid utgången av 1997 medverkade Sida i beredningen av åtta nya större vatten- och avloppsprojekt, varav sex i , samt projekt inom avfalls- och energiområdena. Vad gäller det säkerhetsfrämjande stödet har projekt om beslutats . Huvuddelen av samarbetet har gällt de tre baltiska länderna och omfattar stöd till säkerhetspolitisk kompetensutveckling, kust- och gränsbevakning, sjö- och luftfart, polis, tull, civilförsvar och räddningstjänst. har också bistått de baltiska länderna med att bygga upp försvarsmakter under demokratisk kontroll. I en allmän bedömning synes måluppfyllnaden vara tillfredsställande mot bakgrund av rådande omständigheter. Såväl mottagare av insatserna som de samarbetande myndigheterna har begränsad, eller ingen, erfarenhet av internationellt bistånd och utvecklingssamarbete. Därför har inledningsvis reformsamarbetet mött vissa svårigheter att klart relatera verksamheten till målen och att tillämpa sådana metoder i berednings-, genomförande- och uppföljningsarbetet, som leder till högsta måluppfyllnad och största effektivitet. Genom erfarenhetsuppbyggnad och ömsesidigt lärande har dock en ökande anpassning till målen kunna ske med ökad effektivitet som resultat. Departementet bedömer att de insatser som genomförts har varit relevanta för att närma sig de mål som regeringen ställt för verksamheten. För denna typ av verksamhet, där en mängd aktörer samverkar i en internationell miljö, kan graden av måluppfyllelse för en enskild insats vara svår att mäta. Löpande görs av Sida utvärderingar av insatser för att undersöka att insatserna uppfyller effektmålen. 4.3 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör verksamhetsområdet. 4.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet ekonomiska vårproposition har regeringen föreslagit att ytterligare skall användas dvs. för näringslivsinriktade insatser i . 4.5 Verksamheten avseende Sam- arbete med Central- och Öst- är det första inom ramen för det treårsprogram för utvecklingssamarbetet med som antogs av . Programmet baseras på regeringens proposition 1997/98:70 och avser insatser som finansieras inom utgiftsområde 7 verksamhetsområde B Samarbete med . En oberoende utvärdering av samarbetet, "Att utveckla ett grannlands- samarbete" (Ds 1997:75), presenterades för regeringen . Sida och inkom på uppdrag av regeringen med analyser av förutsättningarna för och behoven av fortsatt samarbete med . I propositionsarbetet ingick även utvärderingar av det säkerhetsfrämjande samarbetet och av den särskilda exportkreditgarantiramen samt underlag från i samarbetsländerna. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen ett nytt treårigt program på 800 miljoner till utgiftsområde 7 verksamhetsområde B för utvecklingssamarbetet med för åren 1999 2001. Efter en första fas av stöd främst till de baltiska staternas frigörelse och en andra fas av stöd till uppbyggnad av demokratiska och marknadsekonomiska samhällsinstitutioner, inträder nu en ny fas i EU- utvidgningen och den vidare Europaintegrationen. inleddes förhandlingar om medlemskap i för de första kandidatländerna. Det finns ett starkt ryskt och ukrainskt intresse av att delta i en bred europeisk samverkan. Länderna i har förändrats snabbt. har den sociala situationen försämrats för många under omvandlingsprocessen. Det av fastslagna samarbetsprogrammet för åren 1999 2001 skall bidra till ett gott grannskap i och ett demokratiskt integrerat . Prioriterade samarbetsländer skall vara , , , , och . I skall de nordvästra delarna och prioriteras. Utvecklingssamarbetet skall fortsatt bedrivas utifrån de fyra övergripande målen; - att främja en säkerhetsgemenskap, - att fördjupa demokratins kultur, - att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling och - att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Allt utvecklingssamarbete skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Samarbetets huvudområden Att främja en säkerhetsgemenskap Målet för det säkerhetsfrämjande stödet till är att främja en gemensam säkerhet i regionen. En viktig aspekt i det säkerhetsfrämjande stödet är svenska insatser till stöd för kandidatländernas inträde i EU. De svenska insatserna görs främst i de prioriterade samarbetsländerna men även i andra delar av . Stödet till , särskilt dess nordvästra del samt , bör öka. Regionala projekt eftersträvas. Insatserna avser stöd till: - säkerhetspolitisk kompetens, - demokratiskt totalförsvar, - fredsfrämjande insatser, - gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll, - kampen mot internationell och organiserad brottslighet, - asyl- och migrationspolitisk kompetens, - beredskap mot olyckor och katastrofer. Att fördjupa demokratins kultur Den demokratiska processen i fortsätter med vissa undantag att utvecklas positivt. Den formella grunden för demokrati är i huvudsak lagd. I allmänhet finns en önskan att utveckla och stärka demokratin samt att leva upp till de åtaganden som anslutning till internationella konventioner om mänskliga rättigheter innebär. har beslutats om insatser på detta område omfattande totalt . För att bidra till en fortsatt fördjupning av demokratins kultur skall insatser genomföras för uppbyggnad och stärkande av det civila samhället i samarbetsländerna. Samarbete som genomförs av enskilda organisationer och folkrörelser samt det akademiska och kulturella samarbetet skall få fortsatt stöd. Fördjupade insatser på rättsområdet skall prioriteras, särskilt i , och , som ett led i förberedelserna för ett EU-medlemskap. Samarbetet mellan kommuner, länsstyrelser, landsting och storregioner väntas öka. Språk- och integrationsstödet till de rysktalande i och skall utökas och breddas. Att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling Totalt har beslut fattats om insatser på detta område uppgående till . skall insatser göras för att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling bland annat genom att utöka samarbetet på det sociala området, särskilt för uppbyggande av hållbara och bättre riktade socialförsäkrings- och pensionssystem, åtgärder för att förbättra barnens situation och insatser för förbättrad folkhälsa. Inom ramen för olika samarbetsprojekt på det sociala området planeras att tusen ryska socialarbetare skall genomgå kortare utbildning i . Stödet på det ekonomiska området kommer att fortsätta genom näringslivsinriktade insatser och institutionellt stöd för att marknadsekonomierna skall fungera effektivt, bland annat genom stöd till skatteförvaltningarna. Stöd skall också ges inom det rättsliga och institutionella området för att verka för borttagande av etablerings- och handelshinder i . Tusen unga ryska företagsledare skall erbjudas kortare vistelser med utbildning och praktik i . Att stödja en miljömässigt hållbar utveckling Viktiga utgångspunkter för det svenska miljöstödet till , såväl vad beträffar tekniskt bistånd som stöd till investeringar är Helsingforskonventionen (särskilt Åtgärdsprogrammet för ) och för . För kandidatländerna för medlemskap i är stöd till anpassningen till på miljöområdet en mycket viktig inriktning. I ett bredare perspektiv är de rekommendationer för aktiviteter som kom fram i Århusmötet för europeiska miljöministrar väsentliga för det svenska biståndet. Inom energiområdet skall svenska insatser inriktas på att öka effektiviteten i produktion, distribution och användning av såväl värme som elektricitet, vilket också bidrar till minskad miljöpåverkan. Syftet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet är att bidra till att uppenbara säkerhetsbrister tas om hand i reaktorer som av energibalansskäl inte kan stängas samt att stärka de oberoende säkerhetsmyndigheterna. På kärnavfallsområdet bör det svenska engagemanget i samarbetet med ges ökad prioritet. Jämställdhet Det svenska utvecklingssamarbetet med skall syfta till att underlätta genomförandet av handlingsplanen från i och därigenom tillse att kvinnor och män i samarbetsländerna tillskapas samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Vid planering av insatser skall hänsyn tas till hur dessa påverkar kvinnor respektive män ur jämställdhetsperspektiv. bilaterala utvecklingssamarbete med skall särskilt syfta till att främja kvinnors deltagande i de politiska församlingarna och för att stärka kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det är vidare viktigt att de länder som kandiderar för EU-medlemskap kan uppfylla det relativt omfattande regelverk som finns inom unionen på jämställdshetsområdet. Diagram 4.1 Fördelning av det svenska stödet 1989-1997 Samarbetsländerna Enligt det nya samarbetsprogrammet för utvecklingssamarbetet med 2001 är , , , , och prioriterade samarbetsländer. I skall de nordvästra delarna och prioriteras. Även andra områden kan vara aktuella särskilt i regioner där reform-processen är av särskilt intresse och där en insats kan vara av strategisk betydelse för det svensk-ryska samarbetet . Utvecklingssamarbetet kommer att inriktas på att stödja , , och framtida medlemskap i unionen och att ytterligare integrera och i europeiska samarbetsstrukturer. kommer särskild vikt att läggas vid insatser på de sociala områdena i samtliga samarbetsländer. Särskild beredskap kommer även att finnas för utökat samarbete med när politiska och ekonomiska förutsättningar föreligger. Samarbetet med i synnerhet, men även med länderna i och , liksom med länderna på västra kommer att utvecklas. Medel för samarbete med dessa länder finansieras från utgiftsområde 7 verksamhetsområde A Internationellt utvecklingssamarbete. Diagram 4.2 Fördelning av det ackumulerade stödet till 1989-1997 Det EU-relaterade utvecklingssamarbetet En stor del av utvecklingssamarbetet med , , och utgörs av kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad med relevans för ländernas framtida medlemskap i . verkar aktivt för att underlätta anpassningsprocessen i kandidatländerna och delar med sig av sina färska erfarenheter av medlemskapsförhandlingar. finns ett särskilt svenskt program för EU- integrationsstöd. Programmet hanteras av och riktas till samtliga tio kandidatländer (, , , , , , , , och ) i . har anslagits till detta stödprogram. bidrar också genom avgifter till den Europeiska gemenskapen till EU:s stöd som främst kanaliseras genom Phare-programmet för de central- och östeuropeiska länderna respektive Tacis-programmet för (Oberoende staters samvälde) och . 4.6 Anslag Tabell 4.2 Anslagsöversikt för Samarbetet med Tusental kronor 1999 B 1 Samarbete med B 1.1 Samarbete med genom Sida 528 000 B 1.2 Samarbete med genom 54 000 B 1.3 Bidrag till 4 636 B 1.4 Övriga bidrag till utvecklingssamarbetet med Säkerhetsfrämjande insatser 85 000 85 000 Till regeringens disposition, inklusive multilateralt stöd 72 364 Summa anslag B 1 789 800 744 000 B 2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier 6 000 Summa anslag B 810 800 750 000 Tabell 4.3 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser för verksamhetsområde B Samarbete med Tusental kronor 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 500 000 Nya förpliktelser 771 000 Infriade förpliktelser* -521 000 -600 000 -600 000 Utestående förpliktelser 750 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 750 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Bemyndiganderam Samarbetsinsatser inom är ofta av flerårig karaktär. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att få göra utfästelser under som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter om högst . B 1 Samarbete med Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen för anslag B 1 Samarbete med Tusental kronor 700 000 1999 Förslag 744 000 2000 Beräknat 700 000 2001 Beräknat 856 000 är det första i det nya treårsprogrammet för utvecklingssamarbetet med . ekonomiska vårproposition föreslås att anvisas för perioden 2001. Anslaget B 1 Samarbete med omfattar anslagsposterna Samarbete med genom Sida, Samarbete med genom , Bidrag till Stiftelsen och Övriga bidrag till samarbetet med . Av anslaget beräknar regeringen anslå till Sida, 54 miljoner till , 4,6 miljoner till och till regeringens disposition, inklusive multilaterala insatser. Regeringens överväganden Samarbete med genom Sida (Sida) är den centrala förvaltningsmyndigheten för bilaterala utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och för samarbetet med länder i . Inom Sida handläggs samarbetsinsatserna i på en särskild avdelning kallad Sida-Öst. Regeringen bedömer att Sidas insatser är av stort värde för samarbetsländerna och att de har bidragit till en utveckling mot normalt grannlandssamarbete. Regeringen bedömer att Sida-Östs organisation är effektiv och ändamålsenlig. Regeringen beräknar att anslå till Sida. Kunskapsöverföring och ekonomiskt samarbete Regeringen anser att insatser som syftar till att fördjupa demokratin bör ägnas uppmärksamhet i Sidas program. Institutionella insatser för att främja framväxten av ett effektivt näringsliv är av betydelse. Särskild prioritet skall läggas vid insatser på det sociala området. Sida skall genom olika insatser underlätta integrationsprocessen i EU för kandidatländerna i närområdet. Regeringen beräknar att anslå till denna delpost. I delposten ingår medel för administrativa kostnader hos Sida. Miljö och energi, inklusive kärnsäkerhet och strålskydd I enlighet med det av antagna treårsprogrammet för utvecklingssamarbetet med skall miljöinsatser ges en fortsatt hög prioritet. Insatser inom ramen för Åtgärdsprogrammet för och den av antagna för skall särskilt prioriteras i detta sammanhang. Samarbetet skall inriktas på institutionellt samarbete, lagstiftningsområdet och insatser relevanta för EU-anpassningen. Investeringar kan göras inom miljö- och energisamarbetet samt inom StartÖst- programmets stöd till små- och medelstora företag med gåvomedel eller garanti- respektive kreditmedel. Regeringen beräknar att anslå till denna delpost. I delposten ingår förvaltningsstöd till regionen och det svenska stödet för kärnsäkerhet och strålskydd genom () respektive (). Insatser inom kärnsäkerhetsområdet skall samordnas med Sidas program för energisamarbete. Sida har i sin utredning äskat om en garantiram på högst i samband med krediter till . Regeringen har i propositionen "Att utveckla ett grannlandssamarbete" (prop. 1997/98:70), som ställt sig bakom (bet. 1997/98:UU12), föreslagit att garantier och krediter skall användas i ökad utsträckning och ställer sig därför positiv till att bevilja en garantiram till Sida. har redan givit regeringen mandat att besluta om garantier (prop. 1996/97:1) i samband med projekt finansierade av den s.k. Östersjömiljarden där bland annat Sida har ett antal projekt under beredning. Regeringen bedömer den av beviljade garantiramen som tillräcklig . Regeringen återkommer till frågor om behovet av att delegera en garantiram till Sida för verksamhet i . De statliga svenska insatserna på klimat- och energiområdet har utvärderats . Utredaren konstaterar bland annat att regeringens effektmål för Sidas respektive /verksamhet inom energisektorn är olika. För Sida ingår förbättringar inom energisektorn som ett led i ett samarbetslands ekonomiska och sociala utveckling. /verksamhet är ett klimatpolitiskt pilotprogram som syftar till energieffektivisering m.m. i samarbetsländerna för att finna kostnadseffektiva mätbara vägar att reducera koldioxidutsläpp och utveckla kunskap och erfarenheter rörande s.k. gemensamt genomförande inom ramen för och dess Kyotoprotokoll. Utredaren konstaterar att, trots att målen är olika, de bägge myndigheterna ibland bedriver likartade projekt inom energisektorn i samarbetsländerna och att myndigheterna i dessa fall ej samarbetat i önskvärd utsträckning. Regeringen avser, för att undvika överlappning av viss verksamhet och för att uppnå en bättre koordinering mellan de bägge myndigheternas verksamhet inom klimat- och energiområdet, att tydliggöra myndigheternas verksamhetsmål. Sida skall fortsatt finansiera verksamhet som leder till ekonomisk- och social utveckling av samarbetsländerna där en reformering av energisektorn är ett nyckelområde. Sådana investeringar måste dock vara i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling i . skall fortsätta det klimatpolitiska programmet som syftar till energieffektivisering i samarbetsländerna för att finna kostnadseffektiva mätbara vägar att reducera koldioxidutsläpp som ett led i utvecklingen av begreppet "joint implementation" i klimatkonventionen. bör inhämta Sidas synpunkter när det gäller projektens strukturmässiga och samhällsekonomiska konsekvenser för samarbetslandet. Sida bör inhämta synpunkter på projektens klimatpolitiska konsekvenser dvs. hur mycket reduceras koldioxidutsläppen i samarbetslandet genom de av Sida finansierade insatserna på energiområdet. har även en utvärdering av det svenska kärnkraftsäkerhets-, strålskydds- och kärnämneskontrollprogrammen, som pågått , genomförts. Kärnkraftsäkerheten hanteras av SiP, som är en särskild enhet under (), med en betydande självständighet. Strålskyddet hanteras av () genom en särskild enhet som kallas , dock med relativt stark koppling till SSI. Kärnämneskontrollen hanteras av SKI genom en särskild projektenhet, knuten till själva myndigheten och ej till SiP. Till kärnsäkerhetsprogrammet har, 98, anslagits . Huvuddelen av dessa medel, ca , har använts till åtgärder vid kärnkraftverket och den litauiska kärnsäkerhetsmyndigheten . Resterande medel har allokerats till kärnkraftsäkerhet i . Till strålskyddsprogrammet har ca fördelats 97. SSI har i de baltiska länderna haft stor betydelse för uppbyggnaden av de nationella myndigheterna. Utöver insatser för att bygga upp de nationella organen och systemen har SSI också engagerat sig i samordning över nationsgränserna, vilket är en viktig fråga även sett ur ett svenskt bered-skapsperspektiv. Till kärnämneskontrollen har sammantaget anslagits . Utredarens övergripande slutsats är att programmet dels haft en lämplig inriktning, dels genomförts på ett bra sätt. Utöver vissa mindre påpekanden finns inga stora brister eller misstag, effekterna av stödet är uppenbart såväl goda som stora. I huvudsak går verksamheten ut på att vidta åtgärder som förbättrar kärnsäkerhet och strålskydd i vår närregion på ett sätt som gagnar såväl mottagarländerna som . Utredaren konstaterar vidare att det fortfarande finns angelägna behov inom kärnsäkerhet, strålskydd och kärnämneskontroll som inte är tillgodosedda eller som ännu behöver fortsatt stöd eller uppföljning. Av hänsyn till både mottagarländernas behov som till legitima skyddsintresse anser utredaren att stödet därför bör fortsätta. Den stödnivå som programmet haft förefaller rimligt avvägd för ett ambitiöst bilateralt samarbetsprogram. Flernationell finansiering kommer dock att bli nödvändig för de större materiella projekten. Utredaren föreslår vidare att Sida bör ges ansvaret för programmet. Regeringen bör låta Sida styra och följa upp programmet på samma sätt som annat samarbete. Den del som avser industriellt inriktat stöd till projekt inom kärnsäkerhet eller avfallshantering bör samlas till ett delprogram under Sida. Myndigheterna SKI och SSI bör återta och utveckla den del av samarbetet som avser relationer till och uppbyggnad av systermyndigheter i och . Regeringen delar utredarens uppfattning att den del av programmet som rör kärnteknisk verksamhet, dvs. kärnsäkerhet, hantering av kärnavfall samt de strålskyddsfrågor som hör samman med kärnteknisk verksamhet bör samordnas inom ett gemensamt projekt. Regeringen anser att de hittillsvarande goda erfarenheterna från verksamheten och den effektivitet med vilken programmet enligt utredaren bedrivits talar för att SKI och SSI även i fortsättningen bör ha huvudansvaret för verksamheten. Regeringen föreslår att verksamheten skall koncentreras till åtgärder avseende kärnsäkerhet, hantering av kärnavfall och strålskydd avseende kärnteknisk verksamhet. Regeringen delar vidare utredarens uppfattning att strålskyddsfrågor i andra sammanhang än kärnteknisk verksamhet såsom t.ex. inom industri, boende och sjukvård bör hanteras utanför programmet för kärnteknisk verksamhet. Regeringen föreslår därför att Sida ges ansvaret för denna verksamhet under programmet miljö. Regeringen konstaterar att det svenska kärnsäkerhets- och strålskyddsprogrammet varit ett framgångsrikt samarbete och uppfyllt flera av de mål som ställdes när verksamheten startade . Som tidigare nämnts föreslår regeringen att verksamheten skall fortsätta på oförändrad nivå och beräknar anslå för . Regeringen avser återkomma i regleringsbrev för de berörda myndigheterna avseende fördelningen av dessa medel för respektive program. Sida förutsätts fortsätta samarbetet och koordineringen med internationella organ som , , EU:s Phare- och Tacisprogram, NEFCO och NIB samt andra bilaterala program. Samarbete genom enskilda organisationer Samarbetet genom enskilda organisationer är av stor betydelse i byggandet av demokratiska samhällen och främjandet av mellanfolkliga kontakter. Samarbetet med enskilda organisationer kanaliseras genom elva organisationer med vilka Sida har slutit ramavtal. Samarbetet syftar till uppbyggande av demokratiska organisationer i samarbetsländerna. Regeringen beräknar att anslå till denna delpost vilket innebär en ökning med . Samarbete med genom () har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. Cirka två tredjedelar av SI:s verksamhet inriktas på utvecklingssamarbete med inklusive medel från andra utgiftsområden än utgiftsområde 7, verksamhetsområde B Samarbete med . Regeringen anser att SI fyller en viktig funktion genom att fördjupa demokratins kultur på de kulturella och akademiska områdena. Språk- och integrationsstödet som lämnas för integration av de ryskspråkiga befolkningarna i och är en angelägen insats och kommer att intensifieras . "Partnerskap för Kultur", ett långsiktigt projekt för dialog och erfarenhetsutbyte om kulturens och kulturpolitikens möjligheter att främja yttrandefrihet och mångfald, demokrati och gemensam säkerhet, inleddes och planeras pågå även i fortsättningen. Under "" skall institutet inom ramen för projektet medverka till aktiviteter. Regeringen beräknar att anslå till för . Bidrag till Stiftelsen () bildades och har som uppgift att främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i . Institutet riktar sig både till stat och näringsliv och förmedlar forskningsrön bland annat genom seminarier och rapporter. Institutet är också aktivt i en rad internationella forskningsprojekt och samarbetar med institut i . Genom ett avtal åtar sig staten att lämna årliga bidrag till institutet. Avtalet löper ut . En utvärdering av verksamheten kommer att göras . I avvaktan på utvärderingen reserveras för på anslagsposten, vilket motsvarar bidraget för . Övriga bidrag till samarbetet med Säkerhetsfrämjande insatser Med utgångspunkt i propositionen Att utveckla ett grannlandssamarbete (prop. 1997/98:70) samt utvärderingen Att söka säkerhet i samarbete (Ds 1998:30), ämnar regeringen genomföra vissa förändringar i beredningen av det säkerhetsfrämjande stödet . Delar av stödet, som handläggs av , kommer att överföras till Sida liksom därtill hörande medel. Den av regeringen utsedda beredningsgruppen kommer att fylla en funktion som samråds- och policyorgan. Förändringarna i dispositionsrätten kommer att framgå av regleringsbrev.