prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Kostnaderna för löner, lokaler och för Kam- markollegiets service uppgick till . Slutsatser De nuvarande bidragsreglerna innebär höga självrisker, vilket i många fall leder till avslag eller till att ärendena avskrivs. Detta bidrar till att fler fastighetsägare i stället väljer att väcka talan vid domstol. En annan konsekvens av gällande regler är att behövliga åtgärder inte genomförs eller utförs på ett felaktigt sätt, till förfång för kvalitet och resultat. Denna problematik har behandlats av Bygg- kvalitetsutredningen (SOU 1997:177). Utred- ningen har därför föreslagit att reglerna bör för- bättras av och att stödet därefter bör upphöra. Förslaget innebär att sta- tens utgifter skulle öka budgetåren 1999 2001. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att göra några omprioriteringar inom utgiftsområdet för att finansiera reformer som medför ökade ut- gifter. Omprioriteringar inom utgiftsområdet är nödvändiga på grund av den beräknade utgifts- ökningen på anslaget A5 Statens bostadskredit- nämnd: Garantiverksamhet. Anslaget bör mot denna bakgrund minska. Regeringen föreslår att anvisas för bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador. Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 60 000 Omprioritering -20 000 Förslag 1999 40 000 A9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 4.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 700 1999 Förslag 7 000 2000 Beräknat 7 000 2001 Beräknat 7 000 De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om radongashalten i huset överstiger det gränsvärde som anger som godtagbart från hälsosynpunkt. Bidraget beviljas av . Bi- dragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Den mest betydelsefulla faktorn för utgifter- nas utveckling är småhusägarnas intresse av att genom mätning av radongashalten i sina bostäder klarlägga radonsituationen och att vid radonfö- rekomst över gränsvärdet ansöka om bidrag för att vidta åtgärder. Regeringens överväganden Resultatinformation Under beviljades 805 bidrag. Det genomsnittliga bidragsbeloppet var . utvärdering av effekterna av bidra- get till åtgärder mot radon i egnahem visar att vidtagna åtgärder medfört att radongashalten har sjunkit avsevärt i de fastigheter som har radonsa- nerats. I av de fastigheter som sanera- des sjönk radongas- halten till en nivå som understiger gränsvärdet för sanitär olägenhet. Verket bedömer dock att radonsanering sker i för liten omfattning och att informationsinsatserna bör förbättras samt att bidraget bör tidsbegränsas för att stimulera till att takten för radonsanering ökar. Vidare bör bi- drag till mätningar av radonhalten i hyres- och bostadsrättshus övervägas. Slutsatser Regeringen bedömer att det inte är möjligt att göra några omprioriteringar inom utgiftsområdet för att finansiera reformer som medför ökade ut- gifter. Regeringens förslag: Bidragsgivningen till åtgärder mot radon i bostäder begränsas i fortsättningen av en årlig ram. För bestäms denna ram till . Skälen för regeringens förslag: Ompriorite- ringar inom utgiftsområdet är nödvändiga på grund av den beräknade utgiftsökningen på an- slaget : Garanti- verksamhet. Anslaget bör mot denna bakgrund minska och bidragsgivningen i fortsättningen begränsas av en ram. Regeringen föreslår att anvisas för och att bidrag till åtgärder mot radon i bostäder får läm- nas inom denna ram . Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 12 000 Omprioritering -5 000 Förslag 1999 7 000 A10 Bostadsbidrag Tabell 4.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 5 860 000 1999 Förslag 5 864 600 2000 Beräknat 5 657 700 2001 Beräknat 5 686 000 Anslaget disponeras för bostadsbidrag till barn- familjer och ungdomar mellan utan barn. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i la- gen (1993:737) om bostadsbidrag och bostads- bidragsförordningen (1993:739). Målet för bostadsbidragen är att ge ekono- miskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen utgör också en viktig del av det ekonomiska fa- miljestödet (utgiftsområde 12). Detta stöd syftar främst till att ge en ekonomisk trygghet för barnfamiljer de har en stor försörj- ningsbörda. Utgifterna för bostadsbidrag är starkt beroen- de av inkomst-, boendekostnads- och arbetslös- hetsutvecklingen och därmed av den samhälls- ekonomiska utvecklingen i stort. Under uppgick utgifterna för bostadsbidrag till . Det innebär att anslaget överskreds med eller . Av- vikelsen, som ligger inom ramen för anvisad an- slagskredit, beror bl.a. på svårigheter att bedöma verkningarna av de omfattande regeländringar som trädde i kraft /97. Jämfört med minskade utgifterna på grund av beslutade regeländringar med to- talt eller . För innevarande budgetår (1998) beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på 5 . Administrationen av bostadsbidragen sköts av de allmänna försäkringskassorna. Riksförsäk- ringsverket (RFV) har som central förvaltnings- myndighet ansvar för tillsyn, uppföljning och ut- värdering av bostadsbidragen. Försäkringskas- sornas respektive RFV:s anslag tillhör utgiftsom- råde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Regeringens överväganden Resultatinformation Utgifterna för bostadsbidrag, som stigit kraftigt första hälft, har genom riks- dagens beslut (prop. 1994/95:100 bil. 6, bet. 1994/95:BoU14, rskr. 1994/95:312 och prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96: 229) om ändrat bidragssystem minskat successivt och börjar nu stabilise- ras. Även antalet bidragstagare har minskat och börjar stabiliseras. Vidtagna regeländringar har samverkat så att det framförallt är hushåll med högre eller relativt sett högre inkomster och rymliga bostäder som förlorat eller fått lägre bidrag. Tabell 4.16 Totala utgifter för bostadsbidrag (löpande pri- ser, mkr/år) samt antal hushåll med bostadsbidrag (1000- tal) respektive år, 1990-1998 Antal hushåll 1990 3 142 1 1991 5 065 328 1992 5 928 360 1993 7 164 441 1994 8 669 538 1995 9 221 576 1996 8 373 471 1997 6 195 365 1998 5 860 2 338 Källa: , RFV 1 Statistik finns ej 2 Beräknad De totala utgifterna för bostadsbidrag minskade i löpande priser, en minskning med eller . beräknas utgifterna till ca , lägre jämfört med föregå- ende år. Även prognosen för närmast följande budgetår pekar, vid oförändrat regelsystem, på sjunkande utgifter. minsk- ade antalet bidragstagare med drygt 210 . Hushåll med sammanboende föräld- rar minskade mest, gruppens antal har under pe- rioden i det närmaste halverats. läm- nades bostadsbidrag till 338 000 hushåll, varav 283 000 barnfamiljer och 55 000 hushåll utan barn. Det innebär att av det totala antalet hushåll med barn erhåller bostadsbidrag detta år. av de hushåll med hemmavarande barn som erhåller bostadsbidrag består numera av ensamstående föräldrar. Av dem är kvinnor. Av hushåll med bo- stadsbidrag utan barn består av ensamstående. av dem är stu- derande. Bland ensamstående ungdomar är bi- dragshushållen mycket jämnt fördelade mellan kvinnor och män (). Tabell 4.17 Hushåll med bostadsbidrag 1995 1998, maj månad (1000-tal) 1995 1996 1997 1998 Hushåll med hem- mavarande barn gifta/samboende 193,3 173,9 105,5 85,5 ensamstående 191,9 187,9 174,8 170,9 Hushåll med enbart umgängesrättsbarn 42,5 41,3 29,0 26,9 Hushåll utan barn ungdomar 90,4 67,7 56,1 54,5 andra 58,1 Samtliga 576,2 470,8 365,5 337,8 Källa: RFV En bostads utrymmesstandard har preciserats i form av olika standardnormer. Den mest gene- rösa av dem innebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Nedan redovisas i vissa kategorier uppgifter för avseende antalet hushåll med bostadsbidrag, genomsnittlig boendekost- nad med respektive utan bidrag och genom- snittlig preliminär bidragsgrundande inkomst. Dessutom framgår hur stor andel av dessa hus- håll som uppfyller nämnda intentioner om ut- rymmesstandard. Inom parentes anges, beträf- fande utrymmesstandard, förändringen i pro- centenheter . Tabell 4.18 Antal hushåll med bostadsbidrag samt genomsnittlig boendekostnad, genomsnittlig utrymmesstandard och ge- nomsnittlig preliminär bidragsgrundande inkomst, Hushåll med hemma- varande barn Antal Genomsnittlig boendekostnad (kr/mån) Genomsnittlig utrymmes standard, med bidrag (%) Genomsnittlig preliminär bi- dragsgrun- dande inkomst (kr/år) Utan stöd 1 Med stöd Under norm Enligt norm Över norm Ensamstående 174 807 4 698 2 918 35 (+4) 50 (+/ 0) 15 ( 4) 122 962 1 barn 91 758 4 390 2 986 18 (+2) 63 (+4) 19 ( 6) 123 575 2 barn 59 399 4 901 2 924 47 (+3) 41 (+/ 0) 12 ( 3) 127 281 3+ barn 23 650 5 382 2 635 76 (+9) 19 ( 14) 5 (+5) 109 736 kvinnor 156 401 4 711 2 880 37 (+4) 50 ( 1) 13( 3) 119 920 män 18 406 4 589 3 235 25 (+5) 46 (+4) 29 ( 9) 148 806 Gifta/samboende 105 544 5 133 3 658 51 (+15) 35 ( 11) 14 ( 4) 151 128 1 barn 23 550 4 568 3 362 17 (+3) 60 (+9) 23 ( 12) 111 714 2 barn 37 551 5 072 3 678 47 (+13) 38 (+1) 15 ( 14) 150 135 3+ barn 44 443 5 484 3 799 72 (+24) 20 ( 32) 8 (+8) 172 853 Källa: RFV 1 Före ytbegränsning uppnådde, med stöd av bostadsbidrag, av antalet hushåll med hemmavarande barn en utrymmesstandard, som minst innebär att varje barn kan erbjudas ett eget rum. Motsva- rande andel var . Andelen hushåll med utrymmesstandard under norm har ökat mer för gifta/samboende än för ensamstå- ende. Bland de senare bor män rymligare än kvinnor, såväl som . Ju fler barn som finns i familjen, desto större är andelen hushåll med utrymmesstandard under norm. Andelen flerbarnsfamiljer med bostadsyta under norm har ökat kraftigast för hushåll med två sammanboende vuxna. Den genomsnittliga bidragsgrundande in- komsten för ensamstående föräldrar är i stort sett oförändrad , ca . hade 24 pro- cent av männen och av kvinnorna i ensamstående hushåll med hemmavarande barn en årsinkomst under denna nivå. Drygt 16 pro- cent av dem saknade bidragsgrundande inkomst. En förändring mot lägre genomsnittlig inkomst är, oavsett antalet barn i familjen, mycket märk- bar för samboende föräldrar ( ca ). hade av samboen- de hushåll med hemmavarande barn en bidrags- grundande inkomst . I regleringsbrevet för har re- geringen gett RFV i uppdrag att utvärdera ge- nomförandet av de nya reglerna för bostadsbi- drag som trädde i kraft /97. Verket har i två rapporter - Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar respektive under- hållsstöd till barn till särlevande föräldrar (RFV anser 1997:8) och Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar, redovisning vad avser systemets tillämpning (RFV anser 1998:1) - lämnat redo- visning till regeringen i frågan. Utvärderingen anger att reformeringen av bostadsbidragen har fungerat tillfredsställande. Enligt RFV:s uppfatt- ning har de nya bestämmelserna påtagliga förde- lar jämfört med tidigare regler. Till exempel gör det nya inkomstprövningssystemet det möjligt att förbättra kontrollen och förebygga överut- nyttjande. Det nya inkomstbegreppet med en starkare anknytning till skattelagstiftningen och en bidragsgrundande inkomst som skall fördelas lika på kalenderårets månader, har förenklat handläggningen på försäkringskassorna. Rege- ringen har även, i nämnda regleringsbrev, gett RFV i uppdrag att utvärdera effekter och resultat av de nya bestämmelserna. Systemet med preliminärt och slutligt bostadsbidrag skall bely- sas särskilt. Verkets uppdrag i denna del skall slutredovisas senast den 1 september1999. De totala administrationskostnaderna för bo- stadsbidrag uppgick till , en minskning på grund av mindre ären- devolym jämfört med föregåen- de år. Den totala administrationskostnaden (styckkostnaden) per beslut ökade dock , eller . Detta förklaras bl.a. med att varje nytt ärende, till följd av de re- geländringar som genomförts , krävt en mer omfattande utredning . Administrationskostnadernas andel av de totala försäkringskostnaderna ökade från år , eller med 14,7 pro- cent. Slutsatser De redovisade resultaten tyder på att målupp- fyllelsen system har, vad avser hus- hållens utrymmesstandard, försämrats i jämfö- relse med föregående år, som den för- delningspolitiska profilen har stärkts. De effekter som följer av det inkomstprövningssystem med preliminära och slutliga bidrag, som infördes , kan dock bedömas fullt ut först då slutliga uppgifter föreligger från taxeringen (). Som angetts i det föregående skall RFV, på regeringens uppdrag, redovisa effekter och re- sultat av det nya systemet senast den 1 sep- tember 1999. RFV har i Budgetunderlag 2001 beräk- nat medelsbehovet för anslaget Bostadsbidrag under till 5 . Regeringen delar verkets bedömning. Omräknat med aktuell antagandebild beräknas medelsbe- hovet för till 5 864 600 000 kro- nor. För budgetåren 2000 och 2001 beräknas medelsbehovet till 5 respek- tive 5 . Därvid har hänsyn ta- gits till följande förslag till regeländring. Förslag till lagändring Det särskilda bidraget till personer med svensk pension bosatta utomlands Regeringens förslag: Bidragsgrundande inkomst skall ökas med skattepliktiga inkomster enligt 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. förslag: Överensstäm- mer med regeringens förslag. Remissinstanserna: () har med anledning av regeringens upp- drag att utvärdera genomförandet av be- stämmelser för bostadsbidrag även redovisat vissa förslag till ändringar i dessa bestämmelser (RFV anser 1998:1). Verkets rapport har remiss- behandlats. Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig: , Kammarrätten i , Länsrätten i , So- cialstyrelsen, Statskontoret, , , , , , , , , , Akademikers , i , , , och . De instanser som inkommit med yttrande har tillstyrkt eller har inga invändningar mot förslaget. Därutöver har särskilt yttrande inkommit från Försäkrings- kassan i , som anser att det sär- skilda bidraget bör ingå i den del av bostads- bidraget som beror av antalet barn och hushållets boendekostnader. Skälen för regeringens förslag: Med stöd av artikel 78 förordning (EEG) nr. 1408/71 kan en person som uppbär svensk pension i utlandet be- rättigas till den del av bostadsbidraget som ut- görs av det särskilda bidraget, vilket lämnas obe- roende av bostadskostnadens storlek. Denna förmån definieras enligt förordningen som fa- miljebidrag, vilket medför att en ansökan om pension alltid är en ansökan om famil- jebidrag. De regler för behovsprövning av bo- stadsbidrag som gäller , med pre- liminära bidrag som slutligt avstäms mot taxerad inkomst, innebär betydande problem i dessa ärenden. utredningar om hushållens inkomst- och förmögenhetsförhål- landen ger osäkra resultat, trots tidskrävande in- satser. Vidare är en avstämning av det prelimi- nära bostadsbidraget mot taxerad inkomst i praktiken inte möjlig att göra. Det finns ca 50 ärenden där det särskilda bidraget betalas ut till personer med svensk pension bosatta i utlan- det. I ytterligare ca 1000 ärenden prövas rätten till bidraget. I lagen (1993:737) om bo- stadsbidrag bör införas bestämmelser som när- mare reglerar beräkningen av bidragsgrundande inkomst i dessa ärenden. De ändrade bestämmel- serna bör träda i kraft . Rege- ringen bedömer att de kostnadskonsekvenser som följer av förslaget är av smärre art och därför inte föranleder någon justering av anslaget. I anslutning till den nu föreslagna ändringen bör hänvisningen i 7 § andra stycket lagen om bostadsbidrag till 4 § andra stycket 6 ändras till 4 § andra stycket 5 samma lag. Denna ändring är enbart en korrigering av nuvarande oriktiga refe- rens och innebär inte någon ändring i sak. A11 Bonusränta för ungdomsbosparande Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utfall 4 432 4 500 1999 Förslag 6 000 2000 Beräknat 7 500 2001 Beräknat 8 000 1 Varav 1 400 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. beslutade statsmakterna att ett speciellt ungdomsbosparande skulle inrättas (prop. 1987/88:150 bil. 3, bet. 1987/88 FiU21, rskr. 1987/88:395). Lagen (1988:846) om ungdoms- bosparande trädde i kraft . Lagen innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkas- sor som kan fortgå till och med det år spararen fyller . fastställer en mi- nimiränta. När kontoinnehavaren har sparat un- der och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren be- rättigad till en årlig bonusränta på från den tidpunkt sparandet började. Den som sparar har rätt att låna upp till det sparade beloppet, dock efter sedvanlig kreditprövning. Det finns inga krav på att sparandet skall använ- das till att köpa bostad. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut då kontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles. När bonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdoms- bosparandet. Regeringens överväganden Resultatinformation efter introduktionen 1988 växte intresset att spara i ungdomsbospar konti- nuerligt. Fram till början av ökade antalet sparare. nådde sparformen sin största omfattning med drygt 50 000 anslutna sparare. pendlade antalet sparare mellan 45 000 och 50 000. har antalet sparare minskat. minskade antalet sparare med cirka 6 000 och var sammanlagt 41 415 personer an- slutna till ungdomsbosparandet. Det samlade sparandet i ungdomsbospar minskade med och uppgick till sammanlagda . Ungdomsbosparkonton er- bjuds av tre banker och Riksbyg- gens Sparkassa. Som mest har åtta banker och sparkassor varit anslutna. Slutsatser Aktuella beräkningar pekar på betydligt högre uttag ur denna sparform och därmed större utbetalningar av bonus- ränta än vad som tidigare antagits. Regeringen föreslår därför att ytterligare anvisas anslaget 1999 jämfört med beräknat i budgetpropositionen . Anslaget för har beräknats till . A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. Tabell 4.20 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 Utgifts- prognos 0 2 1999 Förslag 30 000 1 Varav 75 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Utbetalningarna sker från anslaget A2 Arbetsmarknadspolitis- ka åtgärder inom utgiftsområde 14. De utgifter som belastar anslaget avser utgifter för investeringsbidrag enligt förordningen (1996:1371) om statligt investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. Bi- drag lämnas för projekt som påbörjas under pe- rioden . Den totala ramen för ändamålet uppgår till . Bidraget utbetalas även från tionde huvudtitelns reservations- anslag 1995/96 A2 Arbetsmarknadspolitiska åt- gärder. Bidragskretsen har efter det att bidraget inför- des vidgats i enlighet med regeringens förslag i tilläggsbudget för , så att bidrag även läm- nas för anordnande av nya ungdomsbostäder (prop. 1997/98:150, bet. FiU:27, rskr. 1997/98: 317). Vidare begränsas bidraget inte längre till bostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet eller högskola. Regeringens överväganden Resultatinformation Länsstyrelserna hade per be- viljat investeringsbidrag med totalt , fördelat på 108 ärenden. De beviljade bi- dragen avser en produktion av drygt 4 000 lägen- heter. Det totala antalet inkomna ansökningar avser drygt 7 000 lägenheter, varav ca 2 000 lä- genheter kan komma att byggas i . Dessa utgifter finansieras med reserve- rade medel på anslaget A2 Arbetsmarknadspoli- tiska åtgärder inom utgiftsområde 14. Regeringens förslag: Reglerna för beviljande av bidrag till anordnande av bostäder till studenter m.fl. ändras på så sätt att en förutsättning för bi- drag är att ansökan har kommit in till länsstyrel- sen . Skälen för regeringens förslag: Regeringen konstaterar att intresset för investeringsbidrag till student- och ungdomsbostäder är svagt. Inga nya ansökningar registrerades hos länsstyrelserna . Med hänsyn härtill och för att tillgodose behovet av omprioriteringar (jfr. avsnitt 4.3.4) föreslår regeringen att bidragsgiv- ningen för detta ändamål avvecklas. Bidrag bör därför inte beviljas när det gäller ansökningar som inkommit till efter . Regeringen bedömer att behöver anvisas för investeringsbidrag för an- ordnande av bostäder till studenter m.fl. för återstående utbetalningar av beviljade bidrag. För tiden därefter bedöms inga ytterligare medel behöva anvisas. A13 Internationellt samarbete Tabell 4.21 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 20 000 2000 Beräknat 20 000 Anslaget är nytt för . har vissa utgifter i samband med det inter- nationella samarbetet inom bygg- och bostads- området finansierats med medel på anslaget A2 Räntebidrag m.m., enligt beslut i samband med budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.2, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:77). Med stöd av beslut har regeringen ställt 13 miljo- ner kronor till (dir. 1996:104) förfogande för sitt arbete med förbe- redelserna för en europeisk bostadsmässa i Sve- rige . Regeringens överväganden medlemsskap i EU innebär att behov uppkommer av statliga insatser för att finansiera deltagandet i samarbetet inom unionen eller i särskilda samarbetsprojekt. Detta gäller även för Östersjösamarbetet och FN-samarbetet, t.ex. Habitat II, FN:s andra världskonferens om bo- ende och bebyggelse. pågår ett förberedelsearbete för en europeisk bostads- mässa i . För att finansiera kost- naderna för deltagande i det internatio- nella samarbetet på plan-, bygg- och bostadsom- rådet bör ett särskilt anslag inrättas. En europeisk bostadsmässa Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1) för , anmält för att en särskild utredare tillkallats med uppgift att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för att en europeisk bostadsmässa ge- nomförs. I direktiven (dir.1996:104) erinras om strävanden att vara en pådrivande internationell kraft och ett föregångsland vad gäller att skapa en ekologiskt hållbar utveckling. En sådan ut- veckling berör den framtida utformningen av bebyggelse och stadsutveckling samt den redan befintliga byggda miljön. Det är också angeläget att genom ökad konkurrens på byggmarknaden få lägre bygg- och boendekostnader. En europe- isk bostadsmässa skulle vidare vara en möjlighet att skynda på genomförandet av byggproduktdi- rektivet. Avsikten är att en europeisk bostadsmässa skall kunna visa upp goda exempel på hur bygg- nader och byggda miljöer kan anpassas till en kretsloppsanpassad hållbar utveckling med be- aktande också av de väsentliga tekniska egen- skapskraven i byggproduktdirektivet. Demon- strationsprojekt skall kunna uppföras som redo- visar effekterna av genomförandet av byggpro- duktdirektivet, liksom projekt som visar skillna- der och likheter i byggnadskulturer mellan de eu- ropeiska regionerna. Mässan skall därmed kunna bidra till en utveckling mot en europeisk syn på byggsektorn. har träffat avtal med en mäss- arrangör om att anordna en bostadsmässa i . sammanfaller del- vis i tiden med det svenska ordförandeskapet i EU. I utredarens direktiv ingår att undersöka möjligheterna att finansiera och genomföra en europeisk bostadsmässa i . Regeringen anser det angeläget att en EU- bomässa med den angivna inriktningen kommer till stånd. Staten bör därför ställa medel till för- fogande inom en ram av totalt 30 miljoner kro- nor för bidrag till vissa gemensamma kostnader i samband med mässarrangemangen, t.ex. mäss- hallar och utställningar m.m. De kostnader det här är fråga om att finansiera med statliga bidrag avser således inte uppförandet av bostadshus och normala investeringar i infrastruktur m.m. Som villkor för ett statligt bidrag bör gälla dels att mässan genomförs, dels att näringslivet och EU vardera för samma ändamål bidrar med minst lika stort belopp som staten. Medlen kommer att behöva utbetalas under de tre närmaste budget- åren. Det bör ankomma på regeringen att före- skriva de närmare villkor som skall gälla för ut- betalning av medel till mässarrangören. 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar Statens geotek- niska institut (SGI). Institutet är en upp- dragsmyndighet och har ett sektorsövergripande geotekniskt ansvar.