prop · GM031D2 · 1999-01-01 00:00:00 — Statsbudgetens inkomster består dels av skatter och avgifter, dels av övriga inkomster. Skatter och avgifter utgörs av inkomstskatter, socialavgifter, egendomsskatter samt skatt på varor och tjänster. De övriga inkomsterna utgörs främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljningar av statlig egendom samt bidrag från EU. I tabell 5.1 redovisas hur statsbudgetens inkomster utvecklas . Tabell 5.1 Statsbudgetens inkomster Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Skatter m.m. 575,3 617,7 630,6 650,8 676,9 varav skatt på inkomst 115,0 varav socialavgifter och allmän pensionsavgift 249,9 varav skatt på varor och tjänster 51,3 varav statens verksamhet 33,9 varav försåld egenom Skatter m.m. Övriga inkomster De totala inkomsterna förväntas 1999 vara i stort sett oförändrade jämfört med , för att därefter öka med . Den kraftiga ökningen av skatte- och avgiftsinkomsterna förklaras framför allt av stora fyllnadsinbetalningar avseende fysiska och juridiska personers inkomstskatt. Den höga nivån på inkomsterna från skatter och avgifter 1998 medför att ökningstakten avtar . Utvecklingen beror främst på hur inkomsterna av socialavgifter och mervärdesskatt förändras. Andelen övriga inkomster är förhållandevis hög för budgetåren 1997-2000 beroende på dels inkomster av statens verksamhet (inkomster av statens aktier), dels stora försäljningar. Statsbudgetens inkomster redovisas kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. På ett flertal inkomsttitlar redovisas skatteinkomster som kan avse . Inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt redovisar till exempel ett netto av inbetalda preliminärskatter avseende , kvarstående skatter avseende och överskjutande skatter avseende . Prognosen för statsbudgetens inkomster måste därför utgå från respektive inkomstårs skatter (periodiserade skatter). Därefter tas hänsyn till de betalningsförskjutningar som sker mellan åren i form av fyllnadsinbetalningar, kvarstående och överskjutande skatter samt utbetalningar till kommunsektorn och ålderspensionssystemet I det följande redovisas först den offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserade skatter) och därefter inkomsterna på statsbudgeten (kassamässiga skatter). 5.1 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Utvecklingen av skatterna är beroende av tillväxten i skattebaserna. Den viktigaste skattebasen vid uttag av skatt är ersättning för arbete, dvs. löner och inkomst av näringsverksamhet. Ersättning för arbete utgör skattebas för statlig och inkomstskatt, allmän pensionsavgift samt arbetsgivaravgifter. I skattebasen för inkomstskatt ingår även skattepliktiga transfereringar, såsom pensioner samt ersättning vid arbetslöshet och sjukdom. Beräkningen av intäkternas utveckling baseras på den ekonomiska makrobild som finns redovisad i Bilaga 2, Svensk ekonomi. I beräkningarna har hänsyn tagits till de regelförändringar som beslutats efter vårpropositionen samt till de förslag som regeringen lägger fram i denna proposition (se kapitel 8). I tabell 5.2 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatteintäkterna samt förändringen i förhållande till vårpropositionen 1998. I tabell 5.7 finns en samlad redovisning av offentliga sektorns skatteintäkter för åren 1996- 2001. I beräkningarna har även hänsyn tagits till det preliminära taxeringsutfallet , avseende inkomster och skatter. Tabell 5.2 Antaganden och förändringar jämfört med vårpropositionen Utbetald lön och privat konsumtion: procent. Prisbasbelopp och skiktgräns: kronor. 1998 1999 2000 2001 Utbetald lön Skillnad mot vår- proposition 4,5 -0,3 4,7 -0,2 4,1 0,1 Privat konsumtion löpande priser Skillnad mot vår- proposition -0,1 0 Prisbasbelopp Skillnad mot vår- proposition 36 400 -200 36 700 -300 37 300 -400 Skiktgräns Effekt av pensions- reformen Skillnad mot vår- proposition 213 100 -1 000 225 200 -1 700 233 700 Statlig inkomstskatt Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 25,9 29,2 31,4 27,3 30,3 31,1 Jämfört med 1996 beräknas inkomstskatten 1997 ha ökat med . beräknas skatteintäkterna öka med för att därefter minska med 1999. De lägre intäkterna 1999 är bl.a. en följd av att inkomstgränsen för uttag av statlig inkomstskatt flyttas från till . Som kompensation för bl.a. retroaktiva pensionsutbetalningar, föreslår regeringen att det fasta beloppet om i statlig inkomstskatt skall utgöra en inkomstskatt under (se kapitel 8.4). Överföringen innebär att den statliga inkomstskatten minskar med , medan den kommunala inkomstskatten ökar med motsvarande belopp. Jämfört med beräkningen till vårpropositionen beräknas inkomstskatten nu bli mellan 0,9 och högre för åren 1997 2001. Det gäller dock inte för då skatteintäkten är lägre. Minskningen beror på den ovan nämnda överföringen från staten till kommunsektorn. Statlig skatt på kapitalinkomster Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 4,2 11,1 6,8 7,5 8,0 9,2 Den statliga nettoskatten på kapitalinkomster utgörs av summan av skatt på intäktsräntor, realisationsvinster m.m. och skattereduktion för utgiftsräntor. Nettoskatten beräknas ha ökat med . Ökningen förklaras dels av högre realisationsvinster, vilka ökar skatteintäkterna med , dels av lägre utgiftsräntor, vilka minskar skattereduktionen med . De lägre intäkterna 1998 förklaras i huvudsak av att realisationsvinsterna antas bli lägre 1998 än 1997. Eftersom inkomster från realisationsvinster i regel varierar mycket kraftigt mellan olika år tillämpas i prognossammanhang en försiktighetsregel, vilken förklarar den lägre prognosen . antas skattereduktionerna minska något medan skatten på kapitalinkomster ökar svagt. I jämförelse med beräkningen till vårpropositionen har nettoskatten reviderats upp med . Ökningen beror på en tidigare felaktig bedömning dels av realisationsvinsternas utveckling, dels av hur de nya lättnadsreglerna avseende skatt på utdelningar m.m. från onoterade aktiebolag utnyttjas. Realisationsvinsterna beräknas nu uppgå till avseende , medan de till vårpropositionen beräknades uppgå till . Skillnaden i skatt är . har tidigare beslutat om lättnader i skatten på utdelning från onoterade bolag. Denna lättnad kostnadsberäknades till avseende . Reglerna ger dock även möjlighet att skjuta lättnadsbeloppet framåt, vilket innebär att utrymme som inte utnyttjas kan sparas till kommande år. Det preliminära taxeringsutfallet pekar på att så har skett i relativt betydande omfattning. beräknas nettoskatten på kapital öka med . Även denna ökning beror på utnyttjandet av lättnadsreglerna och på hur realisationsvinsterna har utvecklats, men också på lägre skattereduktioner. inkomstskatt Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 284,1 292,4 302,7 314,3 325,0 337,7 beräknas den kommunala inkomstskatten ha ökat med . De ökade skatteintäkterna förklaras främst av att utbetalda löner har ökat. Även pensionerna har ökat något, medan sjuk- och arbetslöshetsersättningarna tillsammans är oförändrade. beräknas skatteintäkterna öka med . Även denna förändring förklaras av ökade utbetalningar av löner och något större pensionsutbetalningar. förväntas skatteintäkterna öka med . påverkas dock av att kommunerna tillgodoräknas det fasta beloppet om i den statliga inkomstskatten. Den kommunala medelutdebiteringen, inklusive kyrkoutdebiteringen, antas uppgå till under hela prognosperioden. Det preliminära taxeringsutfallet avseende indikerar att kommuner och landsting har erhållit för stora förskott, vilket kommer att medföra en negativ slutreglering om . Med hänsyn tagen till den återbetalningsgaranti som regeringen utlovat i form av ett högre statsbidrag kommer effekten av den negativa slutregleringen att begränsas till . beräknas slutregleringen till . Till vårpropositionen beräknades kommunalskatterna till avseende 1997, vilket är lägre än i nuvarande beräkning. De högre skatteintäkterna beror i huvudsak på högre löneutbetalningar, pensioner och inkomster av näringsverksamhet. De kommunala skatteintäkterna beräknas bli högre även . Liksom tidigare finns orsaken i högre löneutbetalningar. Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 -0,5 -1,2 -1,9 -4,6 -1,2 -1,2 Den stora ökningen av skattereduktioner förklaras av den föreslagna skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare (se kapitel 8.3). Kostnaden för skattereduktionen beräknas till . Under skattereduktioner redovisas även restitutioner m.m. Statlig inkomstskatt på företagsvinster Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 36,4 46,0 47,4 51,8 54,0 54,0 Prognosen för inkomstskatten 1997 baseras på det preliminära taxeringsutfallet . beräknas inkomstskatten ha ökat med . Den kraftiga ökningen beror huvudsakligen på att den allmänna konjunkturuppgången i ekonomin antas leda till ökade vinster för företagen. Dessutom har företagens rätt att göra avsättningar till periodiseringsfonder begränsats från av vinsten från och med . Begränsningen beräknas ha ökat skatteintäkterna med . Inkomstskatten beräknas öka med . Ekonomiska variabler som återspeglar konjunkturläget och företagens vinster. Dessa variabler industriproduktionen, konjunkturbarometer, räntan och kronkursen har sammantaget utvecklats positivt . Även information från delårsrapporter för de största bankerna och försäkringsbolagen visar en mindre vinstökning . Inkomstskatten beräknas öka med ytterligare . Ökningen beror främst på att tidigare avsättningar till periodiseringsfonder börjar återföras till beskattning . De underliggande företagsvinsterna antas dock ligga kvar på samma nivå som . Detta något försiktiga antagande ska ses mot bakgrund av de kraftiga vinstökningar som beräknas ske 1998. En mindre ökning av inkomstskatten beräknas ske 2001. Jämfört med beräkningen till vårpropositionen beräknas inkomstskatten nu bli högre för , medan den beräknas bli 3,1 respektive högre för inkomståren 1998 och 1999. Avkastningsskatt Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 13,6 12,6 11,9 10,1 10,3 11,3 Avkastningsskatten på pensionsmedel minskar successivt 1999. Skatteunderlaget utgörs av en schablonberäknad avkastning på ett kapitalunderlag som är beräknat utifrån avsatta pensionsmedel. Avkastningen utgörs av kapitalunderlaget vid inkomstårets ingång multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan för det kalenderår som närmast föregått inkomståret. Den genomsnittliga statslåneräntan har fallit successivt från 1995 till beräknade 1998. Detta i kombination med en relativt låg uppskrivning av kapitalunderlaget förklarar nedgången av skatteintäkterna. 2001 förväntas avkastningsskatten öka något. Jämfört med beräkningen till vårpropositionen är avkastningsskatten oförändrad , medan den är lägre. Socialavgifter exkl. allmän pensionsavgift Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 248,0 255,8 269,1 279,7 293,0 305,2 Socialavgifter tas ut som arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. Arbetsgivaravgifter erläggs av arbetsgivaren och utgår på lön och förmåner som avser ersättning för arbete. Enskilda näringsidkare erlägger egenavgift på inkomst av aktiv näringsverksamhet. För arbetstagare och enskilda näringsidkare samt på inkomst från passiv näringsverksamhet erläggs särskild löneskatt. utgår arbetsgivaravgifterna , egenavgifterna och särskild löneskatt . Hur arbetsgivaravgifterna fördelas på de olika ingående avgifterna redovisas i avsnitt 5.2.5. Avgiftsuttaget 1999 ökar till . Arbetsgivar- och egenavgifterna kan under vissa förutsättningar sättas ned. ges en generell nedsättning som uppgår till av avgiftsunderlaget, dock högst . I vissa delar av landet, främst inland, är avgiften i vissa branscher nedsatt . Arbetsgivaravgifterna beräknas 1998 uppgå till och därefter öka med . Ökningen följer i stort utvecklingen av utbetalda löner. Egenavgifterna beräknas 1998 uppgå till och förväntas därefter öka med . Den särskilda löneskatten beräknas 1998 uppgå till , för att därefter öka med . Olika typer av nedsättningar av avgiftsuttaget beräknas minska intäkterna med . Jämfört med beräkningen till vårpropositionen är de totala intäkterna högre . De högre intäkterna förklaras av att lönesumman nu antas bli högre . Även 1999 beräknas intäkterna bli högre än vad som beräknades till vårpropositionen. Allmän pensionsavgift Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 37,5 46,5 56,2 58,7 60,6 62,5 Allmän pensionsavgift utgår på lön och skattepliktiga transfereringar (ej pensioner) och betalas av fysiska personer . Denna begränsning upphör för de personer som är födda eller . Avgiften tas inte ut på de delar av inkomsten som överstiger 7,5 gånger det förhöjda prisbasbeloppet (=278 250 kronor ). höjs avgiftstaket till 8,06 av prisbasbeloppet, vilket motsvarar . Den högsta avgiften blir således . Avgiften är avdragsgill vid både den statliga och den kommunala taxeringen. Av ökningen beror på att avgiftstaket höjs från 7,5 till 8,06 av det förhöjda prisbasbeloppet. Under resterande prognosår ökar avgifterna med mellan 1,5 och och beräknas 2001 uppgå till . Jämfört med vårpropositionen är intäkterna från avgiften högre . Ökningen förklaras av att utbetalda löner nu antas bli högre än i beräkningen till vårpropositionen. En viss ökning har skett även för . I beräkningen till vårpropositionen beaktades inte effekten av takhöjningen. Fastighetsskatt Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 24,0 27,8 25,4 23,8 25,2 28,6 beslutade om en sänkning av skatten på småhus och hyreshus (bostadsdelen). Skattesatsen sänktes från av taxeringsvärdet och sänkningen gäller retroaktivt från . Bruttokostnaden för sänkningen uppgår till . Skatteintäkterna minskar , vilket beror dels på den beslutade skattesänkningen på elproduktionsanläggningars markvärde , dels på den av regeringen föreslagna tillfälliga sänkningen av skattesatsen på hyrehus från till (se kapitel 8.4). Bruttokostnaden för den tillfälliga sänkningen beräknas till . Fastighetsskatten beror utöver skattesatserna för de olika fastighetskategorierna på prisutvecklingen på fastigheter. Prognosen för fastighetsskatten baseras på ett antagande om fastighetsprisernas utveckling mellan de allmänna fastighetstaxeringarna . Sedan beräkningen till vårpropositionen har prisutvecklingen på småhus varit fortsatt stark. Tabell 5.3 visar antagandena om prisutvecklingen i nuvarande beräkning jämfört med de antaganden som användes i beräkningarna till vårpropositionen och budgetpropositionen . Tabell 5.3 Prisutveckling på småhus Procent 1996-97 1997-98 1998-99 1996-99 Aktuell beräkning 6,8 8,2 1,5 17,3 Vårproposition 98 6,8 2,0 2,0 11,1 Budget- proposition för 98 Jämfört med beräkningen till vårpropositionen minskar fastighetsskatten 1998 och 1999 med 2,5 respektive . Den lägre skatteintäkten förklaras av de sänkta skattesatserna för bostäder. beräknas fastighetsskatten minska med jämfört med vårpropositionen. Utöver de sänkta skattesatserna förklaras den minskade skatteintäkten detta år av att regeringen föreslår en förlängning av frysningen av den rullande fastighetstaxeringen till att avse även . Bruttokostnaden för denna frysning uppgår till . Förmögenhetsskatt Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 5,1 5,7 5,8 6,1 6,1 6,9 Förmögenhetsskatten beräknas uppgå till 1997. Med tanke på de kraftiga svängningar som börskurserna uppvisar prognoseras förmögenhetsskatten försiktigt. Skatten ökar därför endast marginellt . beräknas däremot en kraftigare ökning till beroende på att frysningen av taxeringsvärdena på fastigheter då upphör. är prognosen högre än vid beräkningen till vårpropositionen. Nivåökningen påverkar intäkterna även de kommande prognosåren. Mervärdesskatt Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 145,6 152,5 155,2 162,4 170,1 178,5 Mervärdesskatten beräknas 2001 öka med 7 8 miljarder . Mervärdesskatten påverkas främst av privat konsumtion, men även av investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt. Undantaget innebär att den som omsätter en vara eller tjänst varken ska redovisa utgående skatt eller har avdrags- eller återbetalningsrätt för ingående skatt i verksamheten. Undantag från skatteplikt förekommer främst inom fastighetsområdet men tillämpas även i vissa fall för utbildning, sjukvård, banker och försäkringsbolag. Även kommunsektorns förbrukning och investeringar har inverkan på intäkterna. 2001 förväntas en genomsnittlig ökning av privat konsumtion i löpande priser med . Fördelningen av konsumtionen på olika varor och tjänster inom privat konsumtion är av central betydelse i beräkningen. Det finns ett nära samband mellan privat konsumtion och mervärdesskatt, men högre privat konsumtion kan ge minskade intäkter om konsumtionen till en allt större del omfattar lågbeskattade varor eller om turistnettot ökar. har andelen varor som beskattas med den högsta skattesatsen ökat, vilket ger högre intäkter. har turistnettots andel av privat konsumtion ökat, vilket ger lägre intäkter. Nettot av dessa två faktorer innebär dock en ökning av intäkterna. förväntas investeringarna öka . Åren 1999 2001 förväntas en årlig ökning av investeringarna med . Såväl kommunsektorns förbrukning och investeringar som förbrukning i företag med undantag från skatteplikt visar en svag ökning. Av tabell 5.4 framgår att uppskattningsvis av mervärdesskatten härrör från privat konsumtion, medan investeringarna antas bidra . sker endast en marginell förändring av andelarna. Andelen mervärdesskatt i investeringar ökar något, medan bidraget från kommunsektorn minskar i motsvarande mån. Tabell 5.4 Mervärdesskattens fördelning på olika sektorer Procent 1997 1998 1999 2000 2001 Privat konsumtion 70 70 70 69 69 Investeringar 11 11 12 13 14 Förbrukning 3 3 3 3 3 Kommunsektorn 16 15 15 15 14 Källa: och . På grund av avrundning summerar inte alltid delsummorna till . Mervärdesskatten beräknas för bli lägre än beräknat till vårpropositionen. För perioden 2001 beräknas intäkterna bli mellan 0,4 och lägre än beräknat, vilket huvudsakligen förklaras av en lägre förbrukning i kommunsektorn. Energiskatt Miljarder kronor Utfall Prognos 1996 1997 1998 1999 2000 2001 45,8 47,1 49,6 50,3 50,8 52,1 Den enskilt största inkomsttiteln av skatter på varor och tjänster exklusive mervärdesskatt är skatt på energi, som 1998 svarar för . Under inkomsttiteln energiskatt redovisas inte enbart energiskatt, utan även koldioxidskatt och svavelskatt. 2001 beräknas intäkterna från skatt på energi öka med . Ökningen fram till och med avspeglar en viss ökad användning av oljor och kolbränslen samt att skattesatserna är indexerade. Fördelningen av intäkterna på olika skatte- och energislag framgår av tabell 5.5. Till övriga bränslen i tabell 5.5 hänförs bl.a. oljor och kolbränslen. Tabell 5.5 Intäkter från energiskatter Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Energiskatt 34,5 36,9 37,2 37,5 38,4 varav elektrisk kraft 8,8 11,0 10,9 10,9 11,1 bensin 19,5 19,3 19,6 19,8 20,1 övrigt 6,2 6,6 6,7 6,8 7,2 Koldioxidskatt 12,5 12,5 13,0 13,1 13,6 varav bensin 4,8 4,6 4,7 4,8 4,8 övrigt 7,7 7,9 8,3 8,4 8,8 Svavelskatt 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Källa: och . På grund av avrundning summerar inte alltid delsummorna till totalsummorna. Energiskatten utgör av de totala skatterna på energi medan resterande del i huvudsak är koldioxidskatt. Av intäkterna från skatterna på energi utgör skatt på bensin , skatt på elektrisk kraft och skatt på övriga energislag . Jämfört med beräkningen till vårpropositionen är skatteintäkterna lägre . Prognosen för skatt på energi 1998 har reviderats ned och är nu lägre än vad som beräknades till vårpropositionen. Den största delen av minskningen förklaras av minskade intäkter från energi- och koldioxidskatt på bensin, eftersom bensinförbrukningen under innevarande år har fortsatt att minska. minskade förbrukningen med jämfört med . Den lägre volymen påverkar i synnerhet inkomsterna , men även övriga år. Även intäkterna från skatt på oljeprodukter beräknas bli lägre än vad som beräknades till vårpropositionen, vilket delvis förklaras av en minskad förbrukning p.g.a. en varm vinter. Ett lägre antagande om inflationstakten medför att indexeringen av skattesatserna ger något lägre intäkter. Avdragen beräknas dock vara något lägre än i föregående prognos, vilket har en viss motverkande effekt. Prognosen för skatt på elektrisk kraft är i stort sett oförändrad jämfört med tidigare prognos. Skattekvoten Skattekvoten visar förhållandet mellan skatter och avgifter, som under ett visst år kommer in till det allmänna, och BNP. Skattekvoten beräknas enligt nationalräkenskapernas definition. En skattekvot beräknad på de periodiserade skatterna visar istället hur stor del av årets inkomster det allmänna tar i anspråk för skatter. Denna kvot förändras inte av när i tiden den skattskyldige väljer att betala sin skatt, vilket är fallet med den skattekvot som beräknas i enlighet med nationalräkenskapernas definition. Den periodiserade skattekvoten visar tydligare hur skatteuttaget förändras över tiden eftersom den inte påverkas av förändringar i betalningstidpunkter. Ett alternativt sätt att beräkna skattekvoten, framför allt när det gäller internationella jämförelser, är att exkludera skatter på offentliga transfereringar. Andelen skattepliktiga transfereringar varierar mycket mellan länderna inom . tillhör den grupp länder som har en stor andel. Om skatten på offentliga transfereringar exkluderas kommer den uppmätta skattekvoten för del att minska med i storleksordningen 4 . Vid beräkning av skattekvoten skall även vissa avgifter, som inte redovisas på statsbudgeten, läggas till. Till dessa hör bland annat bankgarantiavgifter och avgifter till kärnbränslefonden. I tabell 5.6 redovisas skattekvoten för perioden 2001 dels enligt nationalräkenskapernas definition, dels beräknat utifrån de periodiserade skatterna. Dessutom redovisas den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar och den frivilliga delen av kyrkoskatten. I samtliga nedan redovisade skattekvoter ingår de ovan nämnda avgifterna. Tabell 5.6 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot Procent 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Skattekvot enl. NR 54,1 54,2 54,8 53,8 53,2 53,0 Periodiserad skattekvot 53,8 Periodiserad skattekvot exkl. skatt på trans- fereringar m.m. Tabell 5.7 Offentliga sektorns skatteintäkter Inkomstår 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomstskatter 368,8 393,7 402,2 412,2 431,4 447,3 Personer 313,7 331,5 339,1 344,4 362,1 376,8 Statlig skatt 25,9 29,2 31,4 27,3 30,3 31,1 Skatt på kapital 4,2 11,1 6,8 7,5 8,0 9,2 skatt 284,1 292,4 302,7 314,3 325,0 337,7 Skattereduktioner m.m. -0,5 -1,2 -1,9 -4,6 -1,2 -1,2 Bolag 49,5 57,6 58,5 61,8 64,6 65,5 Skatt på vinster 36,4 46,0 47,4 51,8 54,0 54,0 Avkastningsskatt 13,6 12,6 11,9 10,1 10,3 11,3 Skattereduktioner m.m. -0,5 -1,0 -0,9 -0,1 0,2 0,2 Övriga inkomstskatter 5,0 3,8 4,0 4,1 4,2 4,3 Socialavgifter 285,5 302,3 325,3 338,4 353,6 367,7 Arbetsgivaravgifter 230,6 237,5 249,3 259,2 271,4 282,6 Egenföretagaravgifter 5,8 5,7 5,5 5,8 6,2 6,6 Allmänna egenavgifter 37,5 46,5 56,2 58,7 60,6 62,5 Särskild löneskatt 11,6 12,6 14,2 14,7 15,4 16,0 Skatt på egendom 33,2 38 37,0 35,7 37,4 41,6 Fastighetsskatt 24,0 27,8 25,4 23,8 25,2 28,6 Förmögenhetsskatt 5,1 5,7 5,8 6,1 6,1 6,9 Arvs- och gåvoskatt 1,4 1,8 1,8 1,7 1,7 1,8 Stämpelskatt 2,7 2,6 3,9 4,2 4,3 4,4 Skatt på varor och tjänster 223,2 230,1 235,1 242,3 251,2 260,9 Mervärdesskatt 145,6 152,5 155,2 162,4 170,1 178,5 Tobaksskatt 7,3 7,5 7,2 6,5 6,4 6,4 Skatt på etylalkohol 5,0 4,7 4,6 4,5 4,4 4,4 Skatt på vin m.m. 3,3 3,1 3,2 3,3 3,3 3,3 Skatt på öl 3,3 2,0 2,1 2,1 2,1 2,1 Skatt på energi 45,8 47,1 49,6 50,3 50,8 52,1 Skatt på annonser och reklam 1,1 1,2 1,2 1,1 1,1 1,1 Fordonsskatt 5,5 6,2 6,1 6,1 6,2 6,3 Tullmedel 3,2 3,5 3,3 3,0 3,0 2,9 Övrigt 3,2 2,3 2,6 3,1 3,7 3,7 Offentliga sektorns skatteintäkter 910,1 963,3 998,9 1 026,7 1 073,0 1 116,9 varav