prop · GM0378 · 1999-01-01 00:00:00 — Lands- organisationen (LO) anser att en sådan höjning är angelägen och har uppfattningen att kostnaden för en sådan åtgärd till stor del finansieras av minskade socialbidragskostnader. vid vill erinra om det förslag som RRV lämnade i sitt remissvar över Ds 1996:2 om det nya underhållsstödet, där verket före- slog att grundavdraget borde vara som procent- satserna skulle vara högre. Föreningen anser att den före- slagna höjningen av grundavdraget är otillräcklig och föreningen anser att fribeloppet bör vara . Statskontoret anser att ytterligare analyser av registerdata bör göras innan beslut fattas om ändrade regler om fribeloppets storlek. Gällande bestämmelser: Underhållsstöd betalas ut till boföräldern med högst och barn. Den förälder som barnet inte bor tillsammans med (den bidragsskyldige) skall helt eller delvis be- tala tillbaka underhållsstödet till staten. Återbetalningsbeloppet beräknas som en viss procent av den bidragsskyldiges inkomst som räknats fram enligt 25 26 §§ lagen om underhållsstöd, efter ett avdrag på . Procentsatsen varierar med det totala antalet barn som den bi- dragsskyldige är underhållsskyldig för enligt 7 kap. 1 § . Återbetalningsskyldigheten är begränsad till det som betalas ut, dvs. i allmänhet per barn och månad. Omräkning av återbetal- ningsbelopp sker per . Återbetalningsskyldigheten enligt nuvarande regler är av inkomsten om föräldern är underhållsskyldig för ett barn, per barn om föräldern är underhållsskyldig för två barn och per barn, om föräldern är underhållsskyldig för tre barn. Den totala procent- satsen ökar därefter med en procent för varje ytterligare barn. Den bi- dragsskyldiges samtliga barn medräknas för beräkningen av återbetal- ningsbelopp. Sammanbor en förälder med två av sina barn och är bi- dragsskyldig för ytterligare ett barn är således procentsatsen för beräk- ning av återbetalningsbelopp för detta barn . Skälen för regeringens förslag: Huvudprincipen är att alla föräldrar skall försörja sina barn oberoende om de lever tillsammans med dem eller inte. Enligt regler skall föräldrarna svara för underhåll till barnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När föräldrarna bor tillsammans med sitt barn underhåller de barnet genom att ge det mat, bostad, kläder etc. En förälder som inte bor tillsammans med barnet kan inte försörja barnet på det sättet. I stället är föräldern skyldig att betala underhållsbidrag till barnet. Detta gäller både om föräldern inte har vårdnaden om barnet och om föräldern har vårdnaden om barnet gemensamt med den andra föräldern. Lagen om underhållsstöd och dess bestämmelser om återbetalnings- skyldighet reglerar däremot i vilken utsträckning ett offentligt bidrag till ett barn med särlevande föräldrar skall återkrävas av den bidragsskyldige föräldern. I systemet har emellertid införts en möjlighet till reducerat återbetalningsbelopp för bidragsskyldiga med låga inkomster och/eller många barn. Regeringens främsta syfte med de här framlagda förslagen till höjt grundavdrag och justerade procentsatser är att systemet skall få en bättre fördelningspolitisk profil. Förslagen till ändrade regler bör också leda till en ökad uppfyllelse av de mål som presenterades i samband med in- förandet av dagens underhållsstödsystem. Utgångspunkten för det nya systemet för underhållsstöd var att för- sörjningsförmågan hos den förälder som barnet inte bor hos skulle tas i anspråk i större omfattning än vad som var fallet med de tidigare reg- lerna. Vidare framhölls vikten av att reglerna skulle vara enkla och tyd- liga så att föräldrarna själva i en given situation, t.ex. i samband med en skilsmässa, kan överblicka sina ekonomiska förpliktelser. Gällande bestämmelser kan emellertid ibland uppfattas som orimliga. Som exempel kan nämnas att en förälder med i bruttolön och ett barn får betala drygt fyrahundra kronor i återbetalningsbelopp. skall en förälder med fem barn betala fullt återbetalningsbelopp först vid en månadsinkomst på ca . Vid en bruttoinkomst på ca lämnar staten ett bidrag med nära /mån för vart och ett av de fem barnen, totalt . Exemplet visar att utifrån fördelningspolitiska överväganden har underhållsstödssystemet varit mer gynnsamt för inkomsttagare med högre inkomster än för låginkomsttagare. Regeringen anser därför att systemet bör korrigeras vad gäller grundavdrag och procentsatser. De föreslagna förändringarna skall leda till att återbetalningsbeloppet minskar för dem med de lägsta inkomsterna, som det ökar för dem med högre inkomster. Vidare måste bidragsskyldiga som har mer än ett barn med underhållsstöd återbetala detta i dess helhet vid lägre inkomster än i dagens system. Utgångspunkten vid valet av procentsats är att bidragsskyldiga som endast har ett barn inte i något fall skall få höjda återbetalningsbelopp. Grundavdragets storlek har valts så att så få föräldrar som möjligt, genom fullgörande av sin bidragsskyldighet hamnar under socialbidrags- norm. Enligt regeringens uppfattning är det lämpligt att grundavdraget fastställs till för att den enskilde skall ha rimlig möjlighet att fullgöra sin återbetalningsskyldighet och ha en skälig levnadsnivå. De ändrade reglerna innebär att återbetalningsbeloppen för samtliga bidragsskyldiga för kommer att beräknas utifrån de nu föreslagna reglerna. Marginaleffekter Huvudprincipen är att alla föräldrar skall försörja sina barn oberoende om de lever tillsammans med dem eller inte. I underhållsstödssystemet betalar staten ut bidrag till barnet vilket därefter återkrävs av den bidrags- skyldige föräldern. I systemet har emellertid införts en möjlighet till reducerat återbetalningsbelopp för bidragsskyldiga med låga inkomster och/eller många barn. Den förändring som regeringen nu föreslår är att höja grundavdraget . Viktigt att notera är att höjningen av procentsatserna finansierar det ökade grundavdraget genom att förslaget till höjda procentsatser innebär att subventionen av återbetalning av underhållsstöd minskar för bidrags- skyldiga med två eller flera barn. Denna förändring innebär ett förbättrat skydd för bidragsskyldiga med de lägsta återbetalningsgrundande in- komsterna. Dessutom slipper de helt återbetalningar om inkomsten upp- går till högst 72 000 . Detta kan också leda till lägre administrativa kostnader för samhället. En viktig fråga som måste beaktas, inte minst med hänsyn till den en- skildes drivkrafter att arbeta, är om marginaleffekter kan uppstå i sam- band med ändringar i systemet för underhållsstöd. Ett av statens mål för underhållsstödet är att det skall återbetalas av den bidragsskyldige så långt det är möjligt. Att föräldern så långt möjligt ska bidra till sina barns försörjning gäller sammanboende föräldrar och bör också gälla särlevande föräldrar. I vissa fall, t.ex. vid studier, arbetslöshet eller långvarig sjukdom, kan en förälder sakna ekonomiska möjligheter att fullfölja sitt betalningsansvar gentemot staten. Staten medger i sådana fall att en bidragsskyldig kan få en viss subvention. Det naturliga är att barn som bor tillsammans med sina förälder också får del av föräldrarnas inkomstökning. Samma förhållande bör rimligtvis även gälla för det offentligrättsliga stödet till barn med särlevande föräld- rar. Regeringen anser mot bakgrund av det förda resonemanget att metoden med procentberäkning av återbetalningsbelopp i första hand skall ses som en subvention på återbetalning av underhållsstödet för bidrags- skyldiga med låg betalningsförmåga. kan procentberäkningen ses som en marginaleffekt. Denna kan dock betraktas som försvarbar i detta sammanhang. Det går inte att konstruera ett system som syftar till att även föräldrar med lägre inkomster skall ta ett större ekonomiskt an- svar för sina barn, utan att det uppstår vissa marginaleffekter. 6.2 Beräkning av kapitalinkomster Regeringens förslag: Vid beräkning av kapitalinkomster skall hänsyn tas till kvittningsgilla realisationsförluster och uppskovsavdrag vid byte av bostad. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: RFV:s förslag tillstyrks av remissinstanserna. allmänna försäkringskassa anförde att även negativ ränteför- delning skall beaktas vid beräkningen av inkomst av kapital. () tillstyrker förslaget om att hänsyn skall tas till realisationsförluster. FKF efterlyser också en bestämmelse som eli- minerar risken för att samma realisationsvinst kan läggas till grund för återbetalningsskyldighet två olika år. Bakgrund: Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bi- drags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) konstaterade i sitt betänkan- de att inkomstbegreppet vid beräkning av återbetalningsskyldighet av underhållsstöd till stora delar överensstämde med inkomstbegreppet vid beräkning av bostadsbidrag. Ett undantag var dock behandlingen av ka- pitalinkomster. IBIS pekade på två skillnader i detta sammanhang. - Behandlingen av realisationsvinster/realisationsförluster. - Behandlingen av avdrag enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad. Skälen för regeringens förslag: Enligt 25 § lagen om underhållsstöd skall inkomst av kapital enligt 3 § 1 mom lagen om statlig inkomstskatt (realisationsvinster) vara en del av beräkningsunderlaget. Någon bestäm- melse om att realisationsförluster skall räknas av finns dock inte. Både IBIS och har belyst denna fråga i sina förslag och båda har föreslagit en ändring. Anledningen till detta är att på skatte- myndighetens deklarationsblankett nettoredovisas realisationsvinst, dvs. efter avdrag för eventuella realisationsförluster. Kvittningen görs på en särskild underbilaga eller, när det gäller värdepappersfonder, maskinellt på den förenklade självdeklarationen. Enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad kan en skattskyldig fysisk person, som redovisar en skattepliktig realisations- vinst vid försäljning av en bostad, under vissa förutsättningar medges ett uppskovsavdrag om han eller hon förvärvat eller avser att förvärva en ersättningsbostad. I sammanfattning innebär bestämmelserna att den som säljer en villa eller en bostadsrätt kan skjuta upp beskattning av realisationsvinst, om han eller hon köper en lika dyr eller dyrare bostad efter för- säljningen och bosätter sig där. Är den nya bostaden billigare skjuts be- skattningen av en viss del av vinsten upp medan resterande del beskattas. Den obeskattade vinsten från ursprungsbostaden tas fram till beskattning när ersätttningsbostaden säljs. Frågan om huruvida kapitalinkomster skulle behandlas lika i bostads- bidrags- och underhållsstödssystemen behandlades i prop. 1995/96:208. Regeringen valde då medvetet att avvika från bostadsbidragssystemet. I propositionen (s.49) anfördes bl.a. följande. Med hänsyn till att en för- älders försörjningsansvar skall grundas efter förmåga utan hänsynstagan- de till andra åtaganden, och att systemet skall vara enkelt och förutsebart, bör i princip inte beaktas andra avdrag eller eventuella underskott under de två förstnämnda inkomstslagen (tjänst och kapital) än sådana som får göras vid beräkning av inkomst av tjänst. Bruttolön med avdrag för vid beskattningen medgivna avdrag i inkomstslaget tjänst (såsom resor till och från arbetet och resor i tjänsten), ränteintäkter etc får i detta sam- manhang anses vara ett bra mått för att beräkna den ekonomiska för- mågan. Det innebär t.ex. att avdrag mot realisationsvinst inte får göras för realisationsförluster. Enligt regeringens uppfattning ligger det stora fördelar i att inkomst- underlaget för underhållsstöd och bostadsbidrag beräknas på likartat sätt, något som t.ex. Statskontoret påpekat i sitt remissvar. De argument för skillnaderna som var aktuella vid införandet av underhållsstödet är i och för sig fortfarande aktuella. En av grundtankarna när underhållsstödet infördes var dock att underlaget för procentberäkningen skulle vara lätt att få fram och att kontrollera. Det har emellertid visat sig att vissa av de nuvarande bestämmelserna medför stora problem för försäkringskassorna och skattemyndigheten. Ett sådant problem är att skattemyndighetens skatteregister, som försäk- ringskassan har direkttillgång till, redovisar realisationsvinst netto, dvs. efter gjord kvittning mot realisationsförlust. Detta innebär att kassan i varje ärende där realistationsvinst förekommer måste begära komplette- rande uppgifter från skattemyndigheten. För att kunna besvara dessa för- frågningar måste personalen vid skattemyndigheten manuellt gå igenom den aktuella deklarationen. Samma merarbete förekommer även vid upp- skovsavdrag vid byte av bostad. Regeringen föreslår därför att avdrag för realistationsförluster och upp- skovsavdrag vid byte av bostad skall beaktas vid beräkningen av återbe- talningsskyldighet. RFV gör bedömningen att de föreslagna regeländ- ringarna medför obetydliga kostnadsökningar. 6.3 Jämkning av återbetalningsskyldighet Regeringens förslag: Den ränteskillnad som enligt 30 § andra stycket lagen om underhållsstöd kan uppstå på grund av ändrat taxerings- beslut skall återbetalas till den bidragsskyldige endast om räntan upp- går till . förslag: föreslår att återbetalning av den ränteskillnad som kan uppstå på grund av ändrat taxeringsbeslut tas bort i sin helhet. Remissinstanserna: , , Föreningen och ett antal försäkringskassor tillstyrker förslaget. Kammarrätten i ifrågasätter förslaget och menar att det kan finnas fall där ränteskillnaden uppgår till betydande storlek. Kammarrätten föreslår i stället en beloppsgräns för när sådant belopp skall återbetalas. Försäk- ringskassan i är tveksam till förslaget och anser att RFV borde ta fram en datarutin som underlättar återbetalning. Bakgrund: Enligt 30 § andra stycket lagen om underhållsstöd kan återbetalningsskyldighet jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för bedömning ändrats väsentligt. Om åter- betalningsskyldigheten bestäms till ett lägre belopp än vad den bidrags- skyldige i enlighet med tidigare beslut betalat, skall skillnaden mellan beloppen och betald ränta som hänför sig till skillnadsbeloppet betalas ut till den bidragsskyldige. Frågan om återbetalning av ränta enligt detta lagrum uppkommer endast när en omtaxering skett och den bidragsskyl- dige har beviljats anstånd med betalningen eller varit föremål för indriv- ning hos kronofogden. RFV menar att bestämmelsen om att ränteskillnaden avser små belopp som skall återbetalas och är administrativt krånglig. Verket föreslår därför att den skall tas bort. Skälen för regeringens förslag: RFV:s förslag om slopad återbetal- ning gäller generellt oavsett beloppets storlek. Regeringen delar RFV:s bedömning av att den aktuella bestämmelsen leder till administrativt krångel som inte står i rimlig proportion till beloppens storlek. Enligt regeringens mening bör dock ränteskillnaden återbetalas till den bidrags- skyldige om denna uppgår till mer än ett marginellt belopp. Regeringen ansluter sig således till de synpunkter som Kammarrätten i framfört i sitt remissvar. Regeringen föreslår att den ränteskillnad som enligt 30 § andra stycket kan uppstå vid jämkning på grund av ändrat taxeringsbeslut skall utbetalas till den bidragsskyldige om den uppgår till . 6.4 Omprövning av återbetalningsbelopp Regeringens förslag: Omprövning enligt 30 § första stycket lagen om underhållsstöd, när det finns ett beslut om ny taxering och när grun- den för tillämplig procentsats ändrats, skall ske endast i fråga om åter- betalningsskyldighetens storlek. Sådant omprövningsbeslut skall inte behöva delges. Bakgrund: () överlämnade till regeringen en kopia av sitt beslut , dnr 1625 1998, och väckte frågan om en författningsändring. JO hade med anledning av ett initiativärende mot läns allmänna försäkringskassa uppmärksammat att det var oklart hur 30 § lagen om underhållsstöd skulle tillämpas. Anledningen var att det i 30 § första stycket samma lag står att återbetalningsskyldigheten skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering finns eller när grunden för tillämplig procentsats enligt 24 § ändras. JO anförde att det kunde tolkas som om det var den bidragsskyldiges återbetalningsskyldighet som sådan som skulle prövas enligt 30 § och inte endast storleken på beloppet, något som enligt JO knappast hade varit lagstiftarens mening. Detta leder enligt JO vidare till att det var oklart om ett beslut enligt 30 § första stycket omfattas av kravet på delgivning av vissa beslut i 14 § andra stycket. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar den uppfattning som JO gett uttryck för i sitt beslut. Regeringen anser därför att otydlig- heten i 30 § skall undanröjas så att det framgår att den omprövning som avses i 30 § rör återbetalningsbeloppets storlek och inte frågan om den bidragsskyldige överhuvudtaget är återbetalningsskyldig. Lydelsen bör därför ändras på så sätt att ordet återbetalningsskyldighet i 30 § första stycket ersätts med återbetalningsbelopp. Detta leder även till att det tyd- liggörs att beslut om ändrat återbetalningsbelopp inte omfattas av delgiv- ningskravet i 14 § andra stycket. 7 Ekonomiska effekter av förslagen 7.1 Underhållsstöd lämnades underhållsstöd till 345 818 barn. Av dessa hade 10 835 utfyllnadsbidrag vid växelvis boende och 27 821 hade andra typer av utfyllnadsbidrag. Utfyllnadsbidrag vid växelvis boende utgavs inte i det tidigare gällande bidragsförskottssystemet. Antalet barn med sådant bidrag har ökat kraftigt sedan det nya systemet trädde i kraft. Tabell 7.1 Antal barn i underhållsstödssystemet Fullt underhållsstöd 305 174 () 300 884 () 307 162 () Utfyllnadsbidrag vid växelvis boende 5 924 () 10 835 () Utfyllnadsbidrag övriga 24 944 () 27 064 () 27 821 () Totalt 330 118 () 333 872 () 345 818 () Tabell 7.1 visar att det, relativt sett, sker en förskjutning från fullt under- hållsstöd till utfyllnadsbidrag vid växelvis boende. Andelen utfyllnads- bidrag där den bidragsskyldige betalar sin andel direkt till boföräldern, är relativt . uppgick utgifterna för fullt underhållsstöd till och för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende till . Utgifterna i övrigt för utfyllnadsbidrag uppgick till totalt . Det genomsnittliga beloppet som betalades ut vid växelvis boende var och för övriga utfyllnadsärenden . fanns det totalt 234 725 bidragsskyldiga i underhålls- stödssystemet. Av dessa var 32 538 () kvinnor och 202 187 () män. Av de bidragsskyldiga hade 32 275 endast en skuld, dvs. inget löpande ärende. Av samtliga bidragsskyldiga var 16 587 utlandsärenden för vilka det gäller delvis andra regler. fanns det 170 210 bidragsskyldiga med ett fast- ställt återbetalningsbelopp på per barn. I det följande ingår också de föräldrar som har ett återbetalningsbelopp fast- ställt till noll kronor. Fördelningen av dessa med hänsyn till antalet barn med underhållsstöd resp. totalt antal barn framgår av tabell 7.2. Tabell 7.2 Bidragsskyldiga med ett fastställt återbetalningsbelopp fördelade efter antal barn med underhållsstöd och totalt antal barn Totalt antal barn Antal barn med underhållsstöd 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Total Andel % 1 53 957 0 0 0 0 0 0 0 0 53 957 32 2 24 923 35 699 0 0 0 0 0 0 0 60 622 36 3 14 258 9 695 11 894 0 0 0 0 0 0 35 847 21 4 4 734 3 776 2 306 3 076 0 0 0 0 0 13 892 8 5 1 232 1 020 674 525 753 0 0 0 0 4 204 2 6 284 262 183 150 131 168 0 0 0 1 178 1 7 63 53 48 39 40 47 54 0 0 344 0 8 14 14 13 14 12 10 10 12 0 99 0 9 6 4 6 3 1 4 6 2 3 35 0 10 3 4 0 0 1 6 1 3 1 19 0 11 3 1 1 1 0 1 0 0 0 7 0 12 0 1 1 0 1 1 0 0 1 5 0 13 0 0 0 0 0 0 1 0 0 1 Total 99 477 50 529 15 126 3 808 939 237 72 17 5 170 210 Andel % 58 30 9 2 1 0 0 0 0 Av tabellen framgår att 99 477 () av de bidragsskyldiga återbetalar underhållsstöd för endast ett barn. Av dessa har 53 957 endast ett barn och återbetalar underhållsstöd för detta. De som har två barn som de återbetalar underhållsstöd för är 50 529 (). De som har två barn och återbetalar underhållsstöd för båda är 35 699, medan de som endast åter- betalar underhållsstöd för ett av totalt två barn är 24 923. Knappt 90 pro- cent är alltså återbetalningsskyldiga för ett eller två barn. Av de 170 210 bidragsskyldiga med ett fastställt återbetalningsbelopp var 23 240 kvinnor (). Antalet bidragsskyldiga män var 146 970. Av tabell 7.3 framgår antalet bidragsskyldiga kvinnor respektive män fördelade på inkomstklasser. Tabell 7.3 Bidragsskyldiga kvinnor och män med ett fastställt återbetalnings- belopp fördelade efter återbetalningsgrundande inkomst i Inkomst 1000-tal kr Kvinnor Andel % Män Andel % Total Andel % 0 24 3 282 14 21 813 15 25 095 15 24 48 1 108 5 5 135 3 6 243 4 48 72 1 504 6 6 085 4 7 589 4 72 100 2 834 12 8 817 6 11 651 7 100 120 2 839 12 9 062 6 11 901 7 120 150 4 448 19 19 215 13 23 663 14 150 200 5 241 23 31 984 22 37 225 22 200 250 1 452 6 26 358 18 27 810 16 250 300 327 1 10 378 7 10 705 6 300 och över 205 1 8 123 6 8 328 5 Total 23 240 100 146 970 100 170 210 100 Andel % 14 Cirka 5 900 () av de bidragsskyldiga kvinnorna hade en återbetal- ningsgrundande inkomst som var lägre än . Mot- svarande andel för män var . Totalt hade cirka 39 000 bidrags- skyldiga () en inkomst som var lägre än . Tabell 7.4 Antal bidragsskyldiga med ett fastställt återbetalningsbelopp för- delade efter återbetalningsgrundande inkomst i och antal barn med underhållsstöd Inkomst 1000-tal kr Antal barn med underhållsstöd 1 barn 2 barn 3 barn 4 barn 5+ barn Total Andel % 0 24 14 och över 5 427 2 167 570 127 37 8328 5 Total 99 477 50 529 15 117 3 808 1 270 170 201 Andel % 58 30 9 2 1 Av tabell 7.4 framgår bl.a. att drygt 20 000 () av de bidragsskyldiga har tre eller flera barn som de återbetalar underhållsstöd för. Cirka 9 000 bidragsskyldiga () som hade en inkomst som var högre än , var återbetalningsskyldiga för tre eller fler barn. 7.2 Ekonomiska effekter för de bidragsskyldiga I tabell 7.5 redovisas de bidragsskyldiga efter vilka effekter de framlagda förslagen kommer att få. Grupp av bidragsskyldiga Antal (avrundade tal) Procent Bidragsskyldiga som inte påverkas av förslaget Bidragsskyldiga med en inkomst /år som återbetalar i nu- varande system 30 300 18 Bidragsskyldiga med ett barn och en inkomst överstigande /år. Återbetalar fullt bidrag i nuvarande system. 39 600 23 Bidragsskyldiga med två eller flera barn och en inkomst som överstiger /år. Återbetalar fullt bidrag i nuvarande system. 5 500 3 Bidragsskyldiga som får ett sänkt återbetalningsbelopp av förslaget Bidragsskyldiga med en inkomst /år och som återbetalar bidrag i nuvarande system. 32 100 19 Bidragsskyldiga med två barn och en inkomst i intervallet 120 /år 2 000 1 Bidragsskyldiga med ett barn och en inkomst i intervallet 120 /år. 23 800 14 Bidragsskyldiga som får ett högre återbetalningsbelopp av förslaget Övriga bidragsskyldiga som samtliga har fler än ett barn totalt 36 900 22 Totalt 170 200 100 Av tabellen kan utläsas att drygt 75 000 () av de bidragsskyldiga inte berörs av de föreslagna ändringarna av grundavdrag och procentsat- ser. Det finns flera förklaringar till detta. Cirka 30 300 av dessa bidrags- skyldiga () har en så låg inkomst att återbetalningsbeloppet redan i nuvarande system har fastställts till noll kronor. Ytterligare 45 100 bi- dragsskyldiga () återbetalar med nuvarande system hela bidraget, d.v.s.1 173 kronor per barn. Cirka 57 900 bidragskyldiga får sänkta återbetalningsbelopp med de förslagna reglerna. Bland annat får 32 100 bidragstagare () som återbetalar underhållsstöd och som har inkomster , sänkta återbetalningsbelopp. Slutligen framgår det av tabellen att cirka 36 900 bidragsskyldiga () kommer att få höjda återbetalningsbelopp. Samtliga av dessa har totalt mer än ett barn. Det kan i detta sammanhang vara intressant att göra jämförelser med vad som enligt socialtjänstlagen anses vara skälig levnadsstandard, oftast benämnd socialbidragsnormen . Den s.k. riksnormen för en ensamstå- ende person är . Därutöver till- kommer bl.a. kostnad för hyra. Den genomsnittliga hyran för en lägenhet bestående av ett rum och kök var och för en lägenhet på två rum och kök.