prop · GM0355 · 1999-01-01 00:00:00 — beslöt vidare att ge fortsatt stöd till det nätverk för skolutbyten som etablerats genom detta projekt samt att öppna sitt lärarfortbildningsprogram för alla som arbetar med skola och lärarutbildning. utbildning och forskning Kommitténs (CC-HER) nya projekt om den högre utbildningens roll och uppgifter i det livslånga lärandet inleddes med en konferens i . Projektet skall bl.a. belysa utbildningsbehoven hos nya målgrupper, struktur- och kvalifikationsfrågor samt den nya teknikens möjligheter. Den för och gemensamma konvention om erkännande av examina m.m. som antogs i hade vid utgången av 1998 ratificerats av 36 länder. färdigställdes ett tillägg till examensbevis som utarbetats i samverkan mellan , och EU och bl.a. skall kunna underlätta tillämpningen av . Inom ramen för projektet genomfördes ett kollokvium i och ett symposium i . Båda evenemangen, som samlade ett stort antal deltagare, är exempel på aktiviteter som kommittén genomför för att bidra till uppföljningen av andra toppmöte . Kulturkommittén Vid kulturkommitténs (CC-CULT) vårmöte hölls kulturpolitiska genomgångar, s.k. länderförhör, med och . Förhöret med fokuserades på frågor om decentralisering och kulturpolitisk styrning efter avmonopoliseringen, den ryska minoritetens ställning samt ekonomin och förhållandet till privata sektorn. Nationella kulturpolitiska mål har antagits av samma modell som de svenska. Svårigheterna att få olika befolkningsgrupper att samverka samt den ekonomiska verkligheten har varit hinder för en målinriktad kulturpolitik. Genomgången med präglades av landets allmänpolitiska situation och återuppbyggnadsarbete. De tre huvudfrågorna var interkulturell förståelse och samlevnad, skydd för kulturarvet och utvecklingen av kulturturism. Natur och kultur skall utnyttjas i turistnäringen men på ett sätt som bevarar autenticitet och småskalighet. Vid höstmötet hölls länderförhör med . Svårigheterna att finna fungerande former för decentralisering förefaller vara den mest brännande frågan inom portugisisk kulturpolitik . Andra frågor som belystes var de centrala institutionernas roll och finansiering, marknaden kontra statens ansvar, konstnärernas villkor och arbetsmarknad samt metoder för att bredda deltagandet i kulturlivet. I den handlingsplan för som antogs vid toppmötet förordades en gemensam europeisk politik rörande användningen av ny teknologi för att främja mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och kulturell mångfald. En åtgärdsplan för detta skall fastställas vid 50-årsjubileet i . Inom kulturkommittén pågår en kartläggning av den nya teknologins konsekvenser på kulturområdet. Projektet är vid sidan av "länderförhören" det mest högprioriterade i kulturkommitténs nuvarande arbetsprogram. Ett antal studier och symposier har genomförts. Vid höstmötet uppdrog kulturkommittén åt sekretariatet att aktivt medverka i framtagningen av bakgrundsdokument till ministerkommittén om den nya teknologin. För egen del kommer kulturkommittén att inrikta verksamheten på kunskapsuppbyggnad genom erfarenhetsutbyte. Specialstudier planeras inom sex olika delområden: kulturell mångfald och hållbar utveckling, tillgänglighet och yttrandefrihet, konstnärligt skapande, nya yrkesprofiler och utbildningsbehov, medialäskunnighet samt ungdomars IT-användning. Studierna avses bli behandlade vid ett antal internationella konferenser och utmynna i en eller flera publikationer med riktlinjer för kulturpolitiska åtgärder. Ett specialprojekt, New Book Economy , genomförs med stöd även från EU. Syftet är att underlätta bokmarknadens anpassning till IT- tekniken. Ett antal nationella delprojekt pågår, bl.a. det svenska nya vägar för boken med och som samordnande myndigheter. Genom ett nytt kulturpolitiskt biståndsprogram för medlemsländerna i , kallat Mosaic, skall på ett mer systematiskt sätt kunna tillgodose dessa länders behov av rådgivning och utbildning på det kulturpolitiska området. Kulturarvskommittén Kulturarvskommitténs () arbete kan indelas i följande huvudområden: kulturarv och samhälle, tekniskt samarbete och erfarenhetsutbyte samt utbildning och levandegörande. Årets verksamhet har fortsatt medfört uppföljning av den 4:e konferensen för ministrar med ansvar för kulturarvsfrågor som hölls i . Detta har bl.a. inneburit att kulturarvets sociala, ekonomiska och politiska vikt kommit i förgrunden. Kulturarvets betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling är ett övergripande tema. har det tekniska samarbetet och erfarenhetsutbytet fortfarande en stark ställning. gjordes t.ex. flera expertinsatser inriktade på kulturarvet i de nya medlemsländerna i . har också utarbetat underlag för en aktionsplan för kulturarvet i Bosnien- . Genom nära samverkan med en bildad stiftelse bidrar till kvalificerat erfarenhetsutbyte mellan specialister inom kulturarvsområdet. Ett arbete har inletts med en ny länderövergripande kulturarvskampanj på temat Europe - a common heritage . har deltagit med experter från i flera av kulturarvskommitténs arbets- och expertgrupper, bl.a. i dem som gäller tekniskt samarbete respektive kulturarvsdagarna. Svensk expertis har även medverkat i kommunalkongressens (CLRAE) arbete med en landskapskonvention, där landskapets natur- och kulturvärden skall behandlas integrerat. Kulturarvsdagarna är återkommande publika manifestation för kulturarvet med aktiviteter i ett 40-tal länder. I anordnas Kulturhusens dag regelbundet den andra söndagen och detta år stod som värd för den officiella europeiska invigningen till vilken representanter för 21 länder infann sig. Det svenska temat var i anknytning till "Stadens torg". Vid 192 torg i 120 kommuner ordnades aktiviteter, vilka beräknas ha besökts av över 55.000 personer. Evenemanget har således fortsatt stark publik dragningskraft. 4.3.2 Idrott Idrottskommitténs verksamhetsprogram antogs vid styrkommitténs för idrottsfrågor (CDDS) möte med prioritering av följande områden: - Demokrati och idrott med inriktning på dels idrotten som en demokratisk rörelse och dels idrotten och lagstiftning - Tolerans genom idrott - Realiserande av antidopningskonventionen - Åskådares uppträdande och säkerhet vid idrottsaktiviteter - Informationsfrågor genom ett fortsatt samarbete med , som är ett idrottsinformationscenter under beskydd. genomfördes det 15:e informella idrottsministermötet i , . Teman för mötet var etiska frågor inom idrotten samt lagstiftning och idrottens sociala sammanhang. Vid mötet framkom att frågan om lagreglering av idrotten varierar stort mellan medlemsstaterna men att stor enighet fanns om att betona starka etiska värden samt idrottens roll i att främja social integration, särskilt bland unga människor. Konventionen mot läktarvåld hade ratificerats av 29 länder och undertecknats av ytterligare 5 länder. har deltagit i arbetet inom den permanenta kommitté som övervakar konventionen. Konventionen mot dopning hade ratificerats av 35 länder och ytterligare 6 länder hade undertecknat densamma. har varit aktivt inom övervakningsgruppen för konventionen och deltog i arbetsgruppen för rättsliga frågor och dopning. 4.3.3 Ungdomsfrågor Arbetet med översynen av ungdomssektor har fortsatt . Översynen äger rum i samarbete med ministerkommitténs rapportörgrupp för ungdomsfrågor. Inom ramen för ett nytt initiativ i styrkommittén för ungdomsfrågor (CDEJ) med ungdomspolitiska länderförhör presenterades en utvärdering av politik på området. kommer att bli föremål för en motsvarande granskning . Kommittén lämnade ett förslag till konvention om volontärtjänst för ungdomar. Den avses öppnas för undertecknande . En resolution har utarbetats och antagits om riktlinjer för ungdomsfrågor. Resolutionen lades fram vid den femte ungdomsministerkonferensen som hölls i den 27- . Europeiska ungdomsfonden delade ut i bidrag till seminarier, konferenser om aktuella ungdoms- och samhällsfrågor och internationella ungdomsorganisationer. Fonden gav även stöd till 42 publikationer eller utbildningsmaterial. Beslut har fattats om att göra bidragen till fonden obligatoriska fr.o.m. nästa budgetår. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade seminarier för ungdomar, ungdomsledarutbildningar samt språkkurser. I dessa aktiviteter deltog 64 ungdomar från . Beslut har fattats om att göra centret i till ett permanent organ. 5 Arbetet inom ramen för partsavtalen Vid sidan om den verksamhet som finansieras över den ordinarie budgeten har inom etablerats ett antal s.k. partsavtal. Dessa bygger på principen om frivillig anslutning. De medlemsländer som så önskar förbinder sig att delta i aktiviteter inom ramen för respektive avtal liksom att på för varje avtal föreskrivet sätt bidra till finansieringen. Det svenska deltagandet i filmstödsfonden "Eurimages" och det europeiska audiovisuella observatoriet bekostats av respektive . Deltagandet i språkcentret i bekostas av . Avgifter till övriga partsavtal där är medlem utbetalas via budget. 5.1 på social- och hälsoområdet deltar i partsavtalets handikappkommitté (CD-P-RR). Arbetet bedrivs - förutom vid kommitténs ordinarie möten - i expertgrupper. En ny sådan expertgrupp om ny teknologi bildades . Vid handikappkommitténs möte i enades kommittén om att föreslå att den tänkta konferensen för ministrar med ansvar för handikappfrågor skjuts upp . På förslag från utsågs en svensk expert som konsult för att sammanställa och analysera de nationella dokument som tagits fram inom området cochlear implantat (inopererat hörselhjälpmedel). var representerat i flera av hälsokommitténs (CD-P- SP) expertgrupper, varav en behandlar olika aspekter av material som kommer i kontakt med livsmedel, en annan gäller aromämnen i livsmedel. 5.2 har varit anslutet till konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel. Den har bindande giltighet i de länder som är anslutna till konventionen. Tjugosex länder i samt EU har ratificerat konventionen. EU deltar därmed som medlem vid mötena i . Dessutom deltar ytterligare sexton länder samt WHO som observatörer. Bland observatörsländerna finns även länder utanför såsom , och . har stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet. Den tillämpas av och läkemedelsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt av vid beredning och hantering av läkemedel. 1998 gavs det andra supplementet till den tredje upplagan av ut. Vidare fastställdes 232 monografier (varav 80 var revisioner) för läkemedelsråvaror, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel, 26 generella metodmonografier samt 22 generella texter för införande i . Detta är en ökning jämfört med föregående år. genomfördes en prioritetsgenomgång inom europasamarbetet. Beslut togs då om vilka läkemedelssubstanser, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel man skall arbeta med . Bland dessa återfinns flera viktiga substanser med svenskt ursprung. För svenskt vidkommande anses den medicinska betydelsen utgöra det viktigaste kriteriet att ta hänsyn till vid prioriteringen. Vidare pågår en revidering av de äldre monografierna i för att modernisera dem. I de ca 30 expertgrupper och arbetsgrupper som förbereder och bearbetar material, som skall ingå i farmakopén, medverkade 22 svenska representanter från , , läkemedelsindustrin och . De olika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete på sina respektive laboratorier. Arbetet samordnas i av och Svenska farmakopékommittén. Samarbetet mellan , den amerikanska (USP) och den japanska (JP) farmakopén avseende harmonisering av de olika farmakopéernas monografier fortsatte . En konferens rörande harmonisering av generella metoder hölls (International Harmonisation General on Dosage Forms and Pharmaco- Technological Test Methods). Konferensen som hölls i var mycket konstruktiv och ett stort steg framåt togs beträffande harmoniseringarna. En farmakopédag genomfördes i där temat var internationell harmonisering. 5.3 sociala utvecklingsfond sociala utvecklingsfond bildades ursprungligen, , som ett instrument för att möta dåtidens flyktingsituation men har numera även som prioriterat ändamål att medverka till att lindra verkningar av naturkatastrofer. Härutöver finansieras bl.a. sysselsättnings-, bostadsbyggnads-, utbildnings- och sjukvårdsprojekt. /99 var samtliga medlemsländer utom , , , , , , , och anslutna till sociala utvecklingsfonden. Härutöver är Heliga Stolen medlem. Vår andel i fondens kapital uppgår till ca 36 miljoner ecu, vilket motsvarar av medlemsländernas insatser. Av detta belopp har 3,9 miljoner ecu betalats in och 32,1 miljoner ecu är ett garantiåtagande. Fondens utlåningsverksamhet ökade kraftigt . Beloppet för godkända låneansökningar var således det högsta i fondens historia, 2 257 miljoner ecu. Låneutbetalningarna uppgick till 1 056 miljoner ecu. Redovisningen vad gäller beloppen nedan avser i huvudsak , eftersom siffrorna för ännu ej färdigställts. Den totala balansomslutningen /98 var 9 539 miljoner ecu och överskott uppgick till 82 miljoner ecu. har fonden bedrivit ett omfattande översynsarbete i syfte att förbättra sin finansförvaltning, låneverksamhet, projektuppföljning och internadministration. Vid i beslöts att fondens arbete bör intensifieras, särskilt vad avser lån till sociala projekt och till åtgärder som kan skapa sysselsättning. Detta har resulterat i expansion av verksamheten, bl.a. avseende den geografiska omfattningen av områden i vilka lån kan lämnas till sysselsättningsskapande projekt. har bl.a. eftersträvat att utlåningen skall få en bättre geografisk fördelning och koncentreras till de socialt mest angelägna projekten, att en större andel av vinsten skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig till fonden. I syfte att stärka kapitalbasen och att kunna integrera länderna i i verksamheten utökades fondens kapital mycket kraftigt. De central- och östeuropeiska ländernas behov ställer fonden inför större och nya uppgifter såväl vad gäller risktagande som projektplanering och administration. har också uttryckt starka önskemål om att fonden skall delta i återuppbyggnaden i före detta , främst i . Fonden har också beviljat lån på särskilt fördelaktiga villkor till projekt i Bosnien- . Utlåningen till är dock ännu blygsam men kan förväntas öka bl.a. eftersom ett antal nya medlemsländer tillkommit. Medlemsstaternas insatser i fonden uppgick till sammanlagt 1 326 miljoner ecu i form av inbetalda medel, garanti- åtaganden och vinstmedel som tillförts enskilda medlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgången av hade reserver och vinstmedel på 673 miljoner ecu. Med dessa medel som bas kan fonden på fördelaktiga villkor ta upp lån på den internationella kapitalmarknaden. Lånen förmedlas sedan till projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen har skett på speciellt fördelaktiga villkor. Denna subventionerade utlåning, som sker genom en särskild för ändamålet inrättad lånefond, bekostas främst av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 10 805 miljoner ecu. /98 utestående lån uppgick till 5 919 miljoner ecu. De största låntagarna (1988-1997) har varit (av lånemedlen), (), (), (), () och (), De ändamål som fått mest lån är landsbygds- utveckling, lån i samband med infrastrukturinvesteringar, åtgärder för flyktingar och migranter samt bostadsbyggande. En förväntad fortsatt stark utlåningsökning till bl.a. sysselsättnings- skapande projekt innebär att frågan om att ytterligare stärka fondens kapitalbas diskuteras . 5.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor Pompidougruppen inrättades 1971 på initiativ av den dåvarande franske presidenten. Detta var en reaktion på det växande narkotikaproblemet i och gruppen fungerade i huvudsak som ett forum för erfarenhetsutbyte i . blev Pompidougruppen en formell samarbetsgrupp inom . De ursprungliga 16 medlemsländerna har successivt utökats och uppgick till 29. inkluderas flera av de central- och östeuropeiska staterna. har bidragit med medel för att underlätta dessa staters deltagande. Verksamheten i Pompidougruppen är tvärsektoriell och rör såväl förebyggande insatser för att minska efterfrågan på narkotika (s.k. demand reduction activities) som tillgångsminskande åtgärder. De ansvariga ministrarna möts och beslutar då om inriktningen på arbetet för den kommande perioden. sammanträder representanter för medlemsländerna (s.k. permanenta korrespondenter) . Vid ministermötet antogs Pompidougruppens arbetsprogram för de kommande tre åren. Det nu gällande arbetsprogrammet betonar vikten av efterfrågedämpande insatser samt att den tvärsektoriella inriktningen behålls. deltar aktivt i arbetet, bl.a. genom en europeisk skolundersökning av elevers drogvanor. Denna leds och samordnas av det för Alkohol- och Narkotikaupplysning (CAN). En uppföljningsstudie av undersökningen är planerad . Vidare pågår ett tränings- och utbildningsprogram för personer verksamma inom det förebyggande narkotika arbetet i . är en av de större bidragsgivarna till detta projekt. Dessutom har det bedrivits arbete i en flygplatsgrupp, tull- och polissamarbete samt insatser mot syntetiska droger. En preventionshandbok har vidare tagits fram i samarbete mellan Pompidougruppen och de nederländska myndigheterna. En undersökning om de sociala kostnaderna av drogmissbruk har initierats. Slutligen görs en utvärdering av samarbetet med de EU-organ som arbetar med narkotikafrågor resulterande i upprättande av samförståndsavtal (s.k. memorandums of understanding). 5.5 Filmstödsfonden "Eurimages" etablerade genom ett partsavtal en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages . Fonden hade 25 medlemmar /99. Fonden förfogade över ca . De länder som deltar i partsavtalet bidrar till finansieringen i relation till sin storlek. bidrag, som utbetalas av , uppgick till ca . En grundförutsättning för att erhålla stöd är att minst tre medlemsländer samproducerar. har fonden varit öppen även för samproduktioner mellan två medlemsländer. Maximalt finansieras av ett projekts budget. Stöd utgår inte bara till spelfilm utan också i vissa fall till dokumentärfilm. Länder som inte deltar i EU:s Media II-program kan få stöd även till distribution liksom till biografer som förbinder sig att visa europeisk film. erhöll 77 projektet bidrag från Eurimages till ett sammanlagt belopp av . De svenska producenterna erhöll bidrag med sammanlagt ca 4,8 miljoner. 5.6 Kommissionen för demokrati genom lag Den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () bildades i . Den etablerades på italienskt initiativ under överinseende och är knuten till genom ett partsavtal. Kommissionen, som är sammansatt av experter i statsrätt utsedda av respektive lands regering, skall bl.a. verka för att sprida information om de olika rättssystemen i medlemsstater liksom även i de icke-medlemsstater som samarbetar med kommissionen. Ordinarie svensk ledamot av kommissionen är justitieombudsmannen . som gick utsåg regeringen en ersättare för den ordinarie ledamoten, professorn . Till kommissionens viktigare uppgifter hör att, som expertorgan och på begäran, bistå de före detta kommunistiska staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer. Samarbetet bedrivs så att mindre grupper av kommissionsmedlemmar, med ansvar för ett visst land, granskar och successivt reviderar upprättade lagförslag. Ofta följs arbetet upp med besök i landet i fråga. Kommissionens verksamhet har satt åtskilliga spår i de nya konstitutioner som antagits. arbetade kommissionen bl.a. med konstitutionella frågor avseende , Bosnien- samt Kosovo. Kommissionen studerade också den konstitutionella utvecklingen i , , och ett flertal andra stater. 5.7 Det europeiska audiovisuella observatoriet Det europeiska audiovisuella observatoriet etablerades 1992 som ett utvidgat partsavtal inom . är medlem sedan starten. Observatoriet, med placering i , har till uppgift att främja spridning av information om den audiovisuella industrin (film, TV och video) i . Det svarar för insamling och bearbetning av data från ett nätverk av europeiska organisationer och fungerar som ett informationscenter för hela det audiovisuella området. Bland annat utges en statistisk årsbok om den audiovisuella sektorn i . 5.8 Nord-Syd-centrum Nord-Syd-centrum () är ett partsavtal inom med 16 medlemmar. Centrumet har sitt säte i . har varit med från starten . Centrumets huvuduppgift är att vara ett ramverk för europeiskt samarbete med syfte att öka medvetandegraden hos allmänheten om global interdependens och främja solidaritetspolitik i enlighet med mål och principer. Trots att det bara är länder som är medlemmar baseras arbetet på ett fyrpartssamarbete (s.k. kvadrilog) mellan regeringar, parlamentariker, lokala och regionala myndigheter samt enskilda organisationer. Centrumet driver olika projekt, ofta i samarbete med andra organisationer, för informationsarbete och för att främja bl.a. demokrati och mänskliga rättigheter. Projekten kan delas in i tre block: information, utbildning och dialog. De nordiska länderna har en plats i centrumets verkställande råd. Denna innehas av för och satt i verkställande rådet under föregående period. stöder en översyn av Nord-Syd-centrumets verksamhet. 5.9 Europeiskt centrum för moderna språk i meddelade avsikten att ansluta sig till partsavtalet om Europeiskt centrum för moderna språk i och är medlem i partsavtalet per . har därmed 25 medlemmar. Centrumet inrättades 1994 och anordnar kurser och seminarier för lärare m.fl. i syfte att sprida resultaten av projekt på språkundervisningsområdet. 5.10 Partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet tillsatte en grupp, Groupe Multidisciplinaire sur la Corruption (GMC), med uppdrag att bl.a. utarbeta en internationell konvention på korruptionsområdet. En arbetsgrupp under GMC (GMCP) har arbete tagit fram en bred straffrättslig konvention mot korruption. Redan i arbetets begynnelse underströks behovet av ett internationellt instrument att användas som en uppföljningsmekanism i korruptionsarbetet. Medlemsländerna har därför arbetat med att skapa ett fast organ, en kommission, för uppföljning av konventionen. Kommissionen, Groupe d Etats Contre la Corruption (GRECO), skall bl.a. genom frågeformulär och besök kontrollera att länderna uppfyller sina åtaganden inte bara i enlighet med konventionen utan också enligt de vägledande principerna för kampen mot korruption, som 1997 antogs av ministerkommittén. Även andra, framtida europarådsinstrument på området kan bli föremål för uppföljning i GRECO. GRECO står öppet för samtliga medlemsstater i och för de observatörsländer som deltagit i utarbetandet av överenskommelsen. Däremot skall endast de länder som anslutit sig till ett visst instrument delta i omröstningen om antagande av utvärderingsrapporter och offentliga uttalanden beträffande det aktuella instrumentet. har anmält sin anslutning till partsavtalet. För ikraftträdandet krävs att 14 medlemsstater har tillträtt GRECO, vilket ännu inte har skett. 6 Förteckning över medlems- och kandidatländer i Medlemmar (f.d jugoslaviska republiken ) Länder som sökt inträde i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:55 Redogörelse för verksamheten inom .