prop · GM0356 · 1999-01-01 00:00:00 — Den stora uppgift utan varsel fick med Kosovomissionen har lett till en ökande insikt om vikten av att stärka sekretariatet och särskilt dess avdelning för konfliktförebyggande (CPC), som ansvarar för den omfattande verksamheten på fältet. Vid ministermötet i konstaterade ministrarna att utökade verksamhet ställer krav på stärkt operationell kapacitet för sekretariatet. Vidare uttalades stöd för en utbildningsstrategi för , inklusive fältmissionerna. är pådrivande i dessa frågor, såväl i förhandlingar om nödvändiga förstärkningar som i konkreta insatser. Regeringen har bl.a. ställt ambassadör till sekretariatets i förfogande för att arbeta fram förslag till en utbildningsstrategi. bidrar också konkret till att stärka sekretariatsfunktionerna, bl.a. genom att ställa svenska tjänstemän till sekretariatets förfogande. 5.3 Högkommissarien för nationella minoriteter När det stod klart att minoritetsfrågor hotade att kunna utvecklas till konflikter inom och mellan stater inrättade en ny institution, Högkommissarie för nationella minoriteter (HCNM). Posten innehas sedan den inrättades av den förre nederländske utrikesministern . Hans mandat löper ut . Högkommissarien är ett konfliktförebyggande instrument. Uppgiften är att i ett så tidigt skede som möjligt söka agera för att förhindra spänningar som kan utvecklas till konflikter. Högkommissariens uppgift är inte att vara en ombudsman för minoriteter eller att skydda enskilda individer. Rollen är just förebyggande. Därav följer också att inte alla minoritetssituationer faller inom hans mandat. Romernas situation faller t.ex. egentligen inte inom mandatet. Mot bakgrund av frågans vikt lade Högkommissarien dock, på uppdrag, fram en rapport med rekommendationer om romerna . Han avser följa upp denna med en ny rapport . Högkommissariens arbete går ut på att identifiera sådana minoritetssituationer där hans aktiviteter kan främja integrering och minska spänningar. Genom besök i länderna och samtal med centrala beslutsfattare och minoritetsföreträdare bildar sig Högkommissarien en klar bild över problemställningarna och de låsningar som förekommer. Högkommissariens aktiviteter är i första hand ägnade åt att lösa problem nationellt genom att främja en dialog mellan regering, parlament och minoriteter. Han har därför verkat för bildandet av minoritetsråd eller andra former av institutionaliserat samarbete på nationell nivå. Högkommissarien avger också rekommendationer till regeringar om åtgärder på minoritetsområdet. Teman som ofta återkommer i dessa rekommendationer är rätt till medborgarskap, icke-diskriminering, möjligheten att använda sitt eget språk, få utbildning på eller i sitt eget språk samt möjligheten att delta i det politiska livet. De situationer som Högkommissarien engagerats i är ofta sådana då en minoritet lever i ett land som gränsar till det land där samma etniska grupp är i majoritet. Han har t.ex. involverats i frågan om situationen för ryssar i , , och , ungrare i och , albaner i och serber i . Högkommissarien betonar i sin verksamhet vikten av att de internationella normerna följs. Det gäller såväl allmänna principer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten, som de specifika normerna om rättigheter för personer som tillhör minoriteter. De mest allomfattande normerna i dessa hänseenden fastlades i Köpenhamnsdokument om den mänskliga dimensionen . För att underlätta genomförandet av dessa normer har Högkommissarien låtit genomföra expertstudier som resulterat i de s.k. Haagrekommendationerna om utbildningsrättigheter och Oslorekommendationerna om språkrättigheter. kommer expertrekommendationer att utarbetas om minoriteters deltagande i beslutsfattande. Detta projekt, som finansieras av den , och som sker i samarbete med i , sker som uppföljning av en konferens som anordnades i Locarno, , . Vid konferensen diskuterades olika metoder för att stärka minoritetsdeltagande i regeringar och parlament samt modeller för ökad decentralisering av beslutsfattande. har Högkommissarien aktivt deltagit i behandlingen av frågan om de statslösa barnen i och och välkomnat de lagändringar som ger dem rätt till medborgarskap. Han har verkar för lösningar avseende möjligheten till universitetsutbildning på ungerska i och på albanska i . I har Högkommissarien särskilt uppmärksammat den serbiska minoritetens situation. I har han särskilt ägnat sig åt frågor om minoritetsspråk, utbildning och vallagstiftning. Högkommissarien har även uppmärksammat tatarerna på , , och turkarna i . I har han verkat för interetnisk dialog i och och även besökt , där hans samtalspartner uttryckte oro över islamisk fundamentalism. Högkommissariens försök att agera i ett tidigt skede i Kosovo försvårades av att ingendera parten såg ett mandat för honom: är suspenderat från deltagande i och kosovoalbanerna ville inte betraktas som en minoritet. och ägnade van der Stoel dock åtskillig uppmärksamhet åt Kosovo och lade fram flera konfidentiella rapporter till ordförande. Detta skedde inte i egenskap av Högkommissarie utan som personlig representant för ordförande. I och med att ordföranden därefter utsåg till sin representant i frågan avslutades emellertid van der Stoels uppdrag avseende Kosovo. åtnjuter stort förtroende och starkt politiskt stöd för det sätt på vilket han utför sitt uppdrag. Genom opartiskhet, konfidentialitet och ett inträngande samarbete spelar han en betydelsefull roll. Hans arbete är grannlaga och han kritiseras inte sällan av nationalistiska krafter för att "lägga sig i". Men detta är just receptet för att förhindra konflikter genom förebyggande insatser i ett så tidigt skede som möjligt. 5.4 Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) ODIHR:s uppgift är att bistå med övervakning och hjälp vad gäller staters OSSE-åtaganden inom den mänskliga dimensionen. Valövervakning är kanske den mest bekanta delen av ODIHR:s verksamhet men kontoret svarar också för projekt, kurser etc. med syfte att bygga upp demokratiska institutioner i medlemsländerna. Kontoret är beläget i . bistod med övervakare och expertis vid de flesta av ODIHR:s valövervakningsinsatser . Detta skedde vid allmänna val eller folkomröstningar i , , , Bosnien- , , , , , och . Den största insaten för såväl ODIHR:s som del var valen i , där drygt femtio svenska valövervakare och valobservatörer deltog. Vid valövervakning ägnas nu ett allt större utrymme åt hela valprocessen, från registrering av kandidater till beräkning av tilldelade mandat. Medierss partiskhet till följd av statskontroll, ofullständiga röstlängder och otillräckliga vallagar var några av de brister som konstaterats i slutrapporterna från valövervakning. Ett nära samarbete vid valövervakningen har skett med parlamentariska församling men också med andra internationella organisationer och institutioner, framförallt och . ODIHR:s tekniska bistånd har en stark inriktning mot utbildning och träning av personal inom rättsväsendet i syfte att underlätta efterlevnaden av de krav som ställs genom medlemskapet i . Rådgivning i samband med upprättande av ombudsmannainstitutet, kurser för fångvårdspersonal i ämnen med anknytning till mänskliga rättigheter samt hjälp vid utformning av vallagar är exempel på sådana insatser av ODIHR. Många projekt genomförs i samarbete med andra organisationer som fackorgan, och den Europeiska kommissionen. ODIHR har också utarbetat ett samarbete med den i baserade institutionen . I de länder där är representerat genom missioner är självfallet även dessa involverade i ODIHR:s projektverksamhet. ODIHR har träffat avtal om samarbete om projekt rörande mänskliga rättigheter och demokrati med länder i och . 5.5 Övriga instrument 5.5.1 Medierepresentanten utarbetades mandatet för medierepresentant. Som den förste innehavaren av detta ämbete utsågs den tyske förbundsdagsledamoten . Medierepresentantens uppgift är att övervaka medlemsstaternas efterlevnad av OSSE-åtaganden vad gäller yttrandefrihet och medier samt att verka för att samtliga länder i OSSE-kretsen iakttar sina åtaganden på dessa områden. Arbetet sker i nära samråd med övriga OSSE-institutioner. har en stor del av medierepresentantens arbete ägnats åt inledande kontakter och resor. En ytterst allvarlig form av kränkningar som medierepresentanten uppmärksammat är mord på journalister. Andra allvarliga frågor som medierepresentanten påtalat är inskränkningar i den fria pressens möjligheter att verka samt vägran att bevilja viseringar för utländska journalister. 5.5.2 Ekonomiske koordinatorn utsågs den amerikanske diplomaten till ekonomisk samordnare inom ekonomiska dimension. Denne har till uppgift att bl.a. genom missionerna bevaka ekonomiska och miljömässiga säkerhetsaspekter och därmed förstärka förutsättningar att verka aktivt inom den ekonomiska dimensionen. Att hålla nära kontakt med FN-organ och andra internationella institutioner på detta område utgör en annan viktig del i samordnarens uppgifter. 6 Fältverksamhet 6.1 missioner i och är främst inriktade på förtroendeskapande insatser. Missionerna utför ett viktigt arbete med att, i nära samarbete med lokala myndigheter och organisationer, underlätta integrationen av de ryskspråkiga befolkningsgrupperna i det estniska respektive lettiska samhället. 6.1.1 Missionen i inrättades . Huvudkontoret är beläget i och två fältkontor finns i och Kohtla-Järve i nordöstra , där en stor del av befolkningen är ryskspråkig. Missionens arbete har huvudsakligen varit inriktat på att bevaka frågor om medborgarskap och uppehållstillstånd samt även språklagar och därtill relaterade bestämmelser. Missionen har nära följt genomförandet av de regler om att underlätta för statslösa barn att få estniskt medborgarskap, som antogs av det estniska parlamentet . Missionen följer också kontinuerligt språkfrågorna däribland de tillägg till språk- och vallagarna som antogs . Dessa specificerar kraven på kunskaper i estniska för valbarhet till de folkvalda församlingarna. följer även beslutet om att inrätta en estnisk ombudsmannainstitution på nära håll. En särskild OSSE-representant arbetar med frågor kring de kvarvarande ryska militärpensionärerna. var missionschef , då han efterträddes av , även han från . har ställt en medarbetare till missionens förfogande. 6.1.2 Missionen i inrättades . Den är belägen i och är, liksom missionen i , huvudsakligen inriktad på att underlätta integrationen av den ryskspråkiga befolkningen i samhället. Missionen bevakar frågor om medborgarskap och uppehållstillstånd, naturaliseringsprocessen, språk- samt utbildningslagar. En viktig uppgift för är att på nära håll följa frågan om förenklat förfarande för statslösa barn att erhålla lettiskt medborgarskap. Denna fråga liksom frågan om avskaffandet av det s.k. fönstersystemet med ålderskvotering för medborgarskap, avgjordes i en folkomröstning . Missionen följer den pågående debatten om språk- och utbildningslagarna samt bistår de lettiska myndigheterna med råd om utformning och tillämpning av lagstiftningen. Den har även bistått allmänheten med råd och stöd. Till missionens arbetsuppgifter hör också att rapportera om lettisk politik och genomförandet av integrationspolitiken. Missionschefen har efterträtts av , båda från . Den tidigare sovjetiska radarbasen , vars avveckling följs av en gemensam rysk-lettisk kommitté där även en särskild OSSE- representant ingår, stängdes . Avstängningen är en framgång såväl för som för och som till fullo fullgjort sina avtalsenliga förpliktelser i denna fråga. Den pågående avvecklingen av Skrunda skall enligt avtal vara avslutad . 6.2 fältnärvaro i västra och har utvecklats till att bli mest omfattande insats både personellt och finansiellt. Mandaten för OSSE-missionerna är främst fokuserade på krishantering och konfliktlösning och en central fråga för missionerna är förtroendeskapande uppgifter mellan befolkningsgrupperna. Med inrättandet av den nya verifikationsmissionen i Kosovo (KVM) har ytterligare fokus och uppgifter koncentrerats till denna del av OSSE- området. 6.2.1 /Kosovo 1992 suspenderades från deltagande i möten, men kvarstår dock i medlemskretsen. Anledningen till suspenderingen var agerande i kriget i det f.d. . Året därefter vägrade regeringen i missioner i Kosovo, Sandjak och att vara kvar i landet. har omvärlden krävt att dessa missioner skall tillåtas återvända. Detta återvändande har av omvärlden satts upp som en förutsättning för (FRJ:s) möjligheter att deltaga i . Den akuta kris som utbröt i Kosovo ledde efter omfattande förhandlingar under amerikansk ledning till ett avtal som slöts mellan FRJ och om upprättandet av s.k. verifikationsmission i Kosovo (KVM). Uppgiften för KVM är att verifiera de krav som ställts upp av , om bl.a. trupptillbakadragande, genomförs. KVM skall vidare stödja flyktingåtervändande samt, efter att en politisk uppgörelse träffats mellan parterna, övervaka val och bistå i uppbyggandet av demokratiska institutioner och polisväsende i Kosovo. Missionens personaltak sattes till 2000 obeväpnade s.k. verifikatörer - vilket är nära 10 gånger mer än någon annan OSSE-närvaro i fält. Trots detta, och trots begränsade kapacitet, har utplaceringen framskridit i god takt, mycket tack vare förmåga att hantera uppgifter på ett flexibelt sätt. Till chef för missionen utsågs amerikanen . Huvudkvarteret placerades i och fem regioncentrum är utspridda över Kosovo. Missionens upprättande och verifikatörernas närvaro i byarna har bidragit till att spänningarna mellan folkgrupperna lokalt minskat, vilket har möjliggjort för flyktingar att återvända. Missionen har även spelat en viktig roll genom att, efter grundliga undersökningar, rapportera till omvärlden om inträffade incidenter. Upprepade brott mot avtalet om eld- upphör och trupptillbakadragande har dock inneburit att våldet igen trappats upp i Kosovo. I skrivande stund pågår försök att genom förhandlingar mellan parterna, under den s.k. kontaktgruppens aktiva ledning, nå en överenskommelse om ett fredsavtal som även inkluderar en lösning på frågan om Kosovos status. Hur roll i Kosovo kommer att se ut efter en fredsuppgörelse är ännu oklart, men det naturliga är att organisationen kommer att spela en betydande roll vid uppbyggande av demokratiska institutioner samt vid organiserandet av fria och allmänna val. har på ett aktivt sätt bidragit både personellt och finansiellt till upprättandet av KVM. Vi ställer 80 personer till missionens förfogande och har tilldelats flera centrala tjänster i KVM. 6.2.2 Mandatet för mission i utökades då övertog ansvaret för civilpolisfrågorna i östra från FN. Detta är första gången i historia som organisationen agerar utifrån såväl ett traditionellt civilt mandat som ett mandat för civilpolisinsatser. Det sistnämnda mandatet är dock, liksom förut såväl FN:s civilpolismandat som FN:s tidigare övergångsadministration i (UNTAES), geografiskt begränsat till att gälla endast för östra . En central aspekt såväl i det traditionella civila mandatet - vilket alltså gäller för hela - som i civilpolismandatet är att stödja den kroatiska regeringens genomförande av dess internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och förtroendeskapande åtgärder mellan folkgrupper. Syftet är att möjliggöra återvändande för serber och kroater - såväl för internflyktingar inom som för flyktingar i andra länder - till de platser där de levde före krigsutbrottet. I realiteten har denna uppgift även till stor del fokuserats på att möjliggöra för serber som lever i minoritet i att stanna kvar i landet. Från att ha beslutat om en utökning av antalet internationellt anställda vid missionen från 14 till 250 personer fattades i samband med övergången av ansvaret för civilpolisuppgifterna beslut om ett tak på 280 internationellt anställda. Av dessa är 15 svenskar, varav 8 civilpoliser. Chef för missionen är schweizaren . 6.2.3 beslutade att upprätta en mission i som resultat av den centrala roll i återuppbyggnadsprocessen som organisationen . Mandatet för missionen anger tre verksamhetsinriktningar: övervakning av allmänna val, rustningskontrollåtgärder och stöd för arbetet med efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. bär vad gäller de två förstnämnda frågorna huvudansvaret för verksamheten, medan ansvaret för arbetet med mänskliga rättigheter delas med andra mellanstatliga och enskilda organisationer, här främst med Höge representantens kontor (OHR). Verksamheten har fokuserats på valfrågor. Missionen har spelat en central roll i genomförandet av kommunalvalen och övervakningen av de allmänna valen . bidrog aktivt inom genom att i samband med de allmänna valen ställa ett femtiotal valövervakare till förfogande. En viktig uppgift för missionen är dock nu att i största möjligaste mån överföra ansvaret för valfrågor på nationella och lokala myndigheter. Missionen, som har drygt 200 internationellt anställda, leds av den amerikanske ambassadören . Huvudkontoret ligger i och missionens regionala centra finns i , , och Tuzla. har ställt fem personer till missionens förfogande, däribland för posten som en av missionens biträdande chefer med ansvar för militära frågor och frågor om rustningskontroll. 6.2.4 (f.d. jugoslaviska republiken ) upprättade sin mission i huvudstad . Dess främsta syfte var att förhindra spridning av den jugoslaviska konflikten, en uppgift som fått förnyad aktualitet genom krisen i Kosovo. Missionen har i denna fråga nära samverkan med FN:s förebyggande militära insats i (UNPREDEP). Bl.a. till följd av krisen i Kosovo ökade de etniska spänningarna i och missionens arbete har därför inriktat sig främst på förtroendeskapande åtgärder i syfte att minska polariseringen mellan befolkningsmajoriteten och den albanska minoriteten. I dessa frågor samverkar missionen nära med Högkommissarie för nationella minoriteter. Inför parlamentsvalen bidrog missionen, i nära samarbete med ODIHR, aktivt såväl i arbetet med att upprätta en vallag som med övervakning av valen. I syfte att stimulera den ekonomiska tillväxten i landet har OSSE-missionen givit ekonomiska frågor större utrymme. har för detta ändamål ställt en person till missionens förfogande. Missionen har ökat i storlek från fyra till åtta personer, varav en är svensk. Arbetet leds av den italienske ambassadören . 6.2.5 Med anledning av den akuta krisen i upprättade en närvaro i . En nyhet i mandatet var att uttalat fick till uppgift att verka för en samordning av de internationella insatserna i landet. Verksamheten koncentrerades till en början främst på förberedelsearbetet inför de parlamentsval som hölls , medan arbetet alltmer fokuserats på demokratiseringsåtgärder och rättsstatens principer. Det positiva utslaget av den folkomröstning om ny konstitution som hölls är ett viktigt steg framåt i demokratiseringsprocessen. Efter den misslyckade statskuppen bildades en stödgrupp för ; "Friends of ". Tanken är att gruppen skall fungera som ett nätverk av engagerade länder och organisationer i syfte att samordna olika biståndsprojekt till . och EU delar på ordförandeskapet i denna grupp. På plats i är det chefen för nederländaren, , som leder arbetet. När upprättade sin närvaro i knöts 11 internationella tjänstemän till insatsen. Detta antal utökades till 43 personer, då mandatet utvidgades till att även gälla övervakning av gränsen mot FRJ. Denna utvidgning var en direkt följd av händelseutvecklingen i Kosovo och resulterade i att åtta nya fältkontor i gränsområdet i nordvästra upprättades. har ställt en person till missionens förfogande för just gränsövervakningsuppgifter. 6.3 Andra länder 6.3.1 () OSSE-närvaron i upprättades till följd av kriget i denna ryska delrepublik. har alltsedan dess - trots det mycket allvarliga säkerhetsläget - som enda internationella organ på plats kunnat följa den politiska utvecklingen. Stödgruppens uppgifter innefattar att främja mänskliga rättigheter och demokratiska institutioner, underlätta humanitärt bistånd och att främja en fredlig lösning av krisen. Den övervakar även det fortsatt instabila säkerhetspolitiska läget i norra . En ökad polarisering mellan inflytelserika grupper, ett allt kärvare ekonomiskt läge, islamisk radikalisering, kriminalitet och kidnappningar sätter alltjämt sin prägel på regionen. OSSE-stödgruppen har kanaliserat och övervakat internationellt bistånd till tjetjenska frivilligorganisationer. stödjer med OSSE- närvarons hjälp lokala organisationer med att bygga upp den mycket bristfälliga barnpsykiatrin. 6.3.2 mission i etablerades 1994. Huvudkontoret finns i och ett fältkontor på . I mandatet ingår att förebygga spänningar och förbättra den ömsesidiga förståelsen på . Majoriteten av de ryska invånarna har önskat se halvön återgå till . Dessutom har de tidigare deporterade krimtatarerna börjat återvända till och för dessa råder det ofta en svår ekonomisk och social situation. Missionens främsta uppgift har varit att följa utarbetandet av det autonoma Krims konstitution och bistå med expertis. Andra uppgifter är att bevaka mänskliga rättigheter och mediefrihet. Krims konstitution antogs och de ukrainska myndigheterna menar att detta innebär att mandatet är uppfyllt och att OSSE-missionen därför skall stängas när det nuvarande mandatet går ut . Konsultationer mellan det norska ordförandeskapet i och de ukrainska myndigheterna fortgår om fortsatta närvaro i . Missionen utgörs av fyra personer och leds av amerikanen . 6.3.3 Missionen i tillkom . OSSE-missionens uppgift är att medverka till en varaktig politisk lösning av konflikten i Transnistrien, baserad på territoriell integritet för och autonomi för Transnistrien. Vidare skall missionen nära följa tillbakadragandet av de resterande ryska trupper som finns i Transnistrien. Inga egentliga framsteg har skett varken vad gäller den politiska lösningen eller trupptillbakadragandet. prioritet är att försöka hjälpa till med förstöringen av en mängd vapen och ammunition som finns i Transnistrien och som inte kan transporteras till . Flera deltagande stater, däribland , har utlovat att bistå med expertis på detta område. visade intresse för dessa biståndsförslag , men frågan försenas av den transnistriska ledningens vägran att låta vapen och ammunitionslagren transporteras bort eller förstöras. Missionen arbetar även med frågor som rör mänskliga rättigheter och bidrar till återuppbyggnaden efter konflikten i Gagauzien, ett område som till största delen bebos av den gagauziska minoriteten. Amerikanen är chef för missionen som har åtta medlemmar. Huvudkontoret ligger i Chisinau och ett fältkontor finns i Tiraspol. 6.3.4 OSSE-missionen upprättades . Huvudkontoret ligger i huvudstaden . Missionens verksamhet är främst inriktad på att söka få till stånd en fredlig lösning på konflikten om . Trots bristen på framsteg i förhandlingarna om regionens status har säkerhetsläget förbättrats markant. OSSE- missionen har även genom kontakter med internationella biståndsorgan bidragit till ökat internationellt ekonomiskt stöd till och givit () politiskt stöd i dess arbete för en ökad återflyttning av internflyktingar. Inom området mänskliga rättigheter och demokratisering har OSSE-missionen speciellt uppmärksammat etableringen av det nya ombudsmannaämbetet, lokala val och frågan om de mesketiska turkarna. Ett flertal aktiviteter har också genomförts med journalister från olika folkgrupper för att bidra till ökat samförstånd och samarbete. har även blivit alltmer involverad i försöken att lösa Abchasien- konflikten, dels genom FN:s och gemensamma kontor för mänskliga rättigheter i Suchumi och dels genom deltagande i den FN- ledda fredsprocessen. i anmodade ordförande att konsultera FN om en eventuell etablering av OSSE-närvaro i Galidistriktet för att värna de mänskliga rättigheterna. Missionen leds av den franske ambassadören . har ställt en person till missionens förfogande. 6.3.5 upprättade 1994 en mission i , med huvudkontor i huvudstaden .