prop · GM03100D2 · 1999-01-01 00:00:00 — SwIT För att möta den ökade efterfrågan på yrkes- utbildad personal inom IT-området har ett nationellt program för IT-utbildning, SwIT, införts inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Målgruppen är främst arbetslösa, men även anställda som har ett behov av att förnya eller byta arbetsuppgifter kan komma i fråga. Det är en politisk ambition att prioritera tre olika grupper av utbildningssökande; kvinnor, invandrare och arbetshandikappade. Programmet startade och skall fortgå . Målet är att till slutet av ha utbildat 10 000 personer. hade 2 600 deltagare påbörjat en utbildning, varav cirka har 600 diplomerats. påbörjade 750 nya elever en utbildning, och kursstarter för ytterligare 6 744 personer är säkrade. Av samtliga deltagare beräknas vara kvinnor, utländska medborgare och arbetshandikappade. Långtidsinskrivna Antalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna, d.v.s. personer som varit inskrivna och inte haft något arbete, har minskat . uppgick antalet långtidsinskrivna till 90 306 personer, vilket innebär en minskning då antalet långtidsinskrivna uppgick till 101 198 personer. Diagram 2.3 Långtidsinskrivna, Antal personer Minskningen förklaras av den ökade efterfrågan på arbetskraft, deltagande i och offentligt tillfälligt arbete (OTA) samt den tillfälliga avgångsersättningen för långtidsarbetslösa . Männen utgör av de långtidsinskrivna. var av de långtidsinskrivna öppet arbetslösa. En förhållandevis stor del av de långtidsinskrivna utgörs av utsatta grupper som arbetshandikappade och utomnordiska medborgare. Andelen arbetshandikappade uppgick och andelen utomnordiska medborgare till av de långtidsinskrivna. Personer med utomnordisk bakgrund Arbetslösheten bland utomnordiska medborgare ökade kraftigt , från 1997. Därefter har arbetslösheten sjunkit något till 1998. sjönk även andelen sysselsatta utomnordiska medborgare, från av befolkningen 1997. Därefter steg sysselsättningsgraden för de utom-nordiska medborgarna till 1998. Arbetskraftsdeltagandet var 1990 , men föll till 1994. Därefter har situationen förbättrats, men arbetskraftsdeltagandet ligger kvar på en mycket låg nivå och uppgick , för kvinnor och för män. Även utomnordiskt födda personer med svenskt medborgarskap har en svår situation på arbetsmarknaden, även om den har förbättrats något . av dessa personer var arbetslösa medan sysselsättningsgraden uppgick till . Detta kan sättas i relation till 1991 då arbetslösheten och sysselsättningsgraden uppgick till respektive . Vidare finns det studier som tyder på att ungdomar med utländsk bakgrund är arbetslösa i högre utsträckning än andra ungdomar även om de har en svensk utbildning och behärskar svenska språket väl.l Diagram 2.4 Öppen arbetslöshet, utomnordiska och svenska medborgare Ungdomar Antalet 20-24-åringar som var arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska program minskade till i genomsnitt 74 000 . Detta innebär att arbetslösheten bland ungdomar i åldrarna har sjunkit från . För kvinnorna var arbetslösheten , och för männen . Nedgången i arbetslösheten bland de unga kan främst förklaras av den förbättrade konjunkturen och den förstärkta satsningen på högskoleutbildning. Enligt AMS fick huvuddelen () av de ungdomar som lämnade arbetslösheten fick ett arbete medan gick över till reguljär utbildning och började en arbetsmarknadsutbildning. Ungdomsarbetslösheten motverkas genom åtgärder på lokal nivå. De arbetsmarknadsprogram som är viktigast för ungdomarna är det kommunala ungdomsprogrammet för 18-19-åringar och det nya utvecklingsprogrammet för 20-24-åringar. Dessa två program utgör tillsammans av arbetsmarknadsprogammen för ungdomar. Antalet deltagare i det kommunala ungdoms- programmet för 18-19-åringar minskade från drygt 15 000 till drygt 10 000 . Detta speglar det minskade antalet personer i åldern som är registrerade vid arbetsförmedlingarna runtom i landet. Av de ungdomar som deltog i programmet fick ett arbete efteråt, vilket innebär en ökning innan. har kommunerna enligt den så kallade kommunala utvecklings- garantin en möjlighet att erbjuda en aktiverande åtgärd på heltid för långtidsarbetslösa ungdomar i åldrarna genom att teckna avtal med staten. För att undvika att ungdomar blir långtidsarbetslösa, skall den arbetslöse från registrering som arbetslös ha erbjudits en utvecklande aktivitet. Denna regel har haft mycket positiva effekter, och utvecklingsgarantin för 20-24-åringar omfattade i genomsnitt 2 800 ungdomar, men deltagandet accelererade och uppgick till drygt 6 000 personer. av de som fullföljt utvecklingsgarantin fick arbete efteråt. rapporterade fem länsarbetsnämnder att de inte hade några långtidsarbetslösa ungdomar registrerade, och ytterligare 10 länsarbetsnämnder hade färre än 20 långtidsarbetslösa ungdomar som stod utan beslut eller erbjudande om åtgärd. fanns det totalt i landet endast 538 registrerade långtidsarbetslösa ungdomar i åldern som stod utan beslut eller erbjudande om åtgärd. Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar uppgick emellertid antalet 20-24 åringar som hade varit arbetslösa () till ca 11 000 , vilket är en halvering jämfört med samma månad . 3 Sysselsättningssamarbetet inom EU 3.1 Bakgrund Ett inslag i regeringens sysselsättningspolitik är att ha en aktiv och pådrivande roll i det euro- peiska samarbetet för ökad tillväxt och sysselsättning. Ett starkt europeiskt samarbete kan stödja de nationella ansträngningarna i kampen mot arbetslösheten. Tillämpningen av den nya avdelningen om sysselsättning i Amsterdamfördraget har medfört att sysselsättningsfrågan fått en kraftigt framskjuten position i EU:s arbete. Samordningen av sysselsättningspolitiken skall ske på grundval av gemensamma riktlinjer för sysselsättningen och bygger på erfarenheterna från den multilaterala övervakningen av den ekonomiska politiken. Liksom tidigare ligger huvudansvaret för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken på de enskilda medlemsstaterna. Vid toppmötet i antogs slutsatser om riktlinjer för sysselsättning och antogs sysselsättningsriktlinjerna av rådet. 3.2 Riktlinjerna för sysselsättning I likhet med föregående års sysselsättningsriktlinjer delas rekommendationerna in i fyra huvudområden: att förbättra anställbarheten, utveckla företagarandan, uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga samt stärka jämställdhetspolitiken. Inom varje område finns ett antal riktlinjer som anger vad länderna bör göra och i vissa fall finns konkreta mål som länderna skall sträva efter att uppnå. I förhållande till riktlinjerna stärks rekommendationerna vad gäller skatte- och bidragssystem, tillgång till livslångt lärande, diskriminering av svaga grupper, undanröjande av hinder för sysselsättning i tjänstesektorn samt åtgärder för ökad jämställdhet. Regeringen konstaterar att sysselsättningspolitik ligger väl i linje med riktlinjernas rekommendationer och välkomnar särskilt riktlinjernas inriktning på att arbetskraftens anställbarhet måste främjas genom aktiva åtgärder, med betoning på utbildning och kompetensutveckling och att detta prioriteras framför passivt kontantstöd. Vidare delar regeringen till fullo synsättet att skatte- och bidragssystem bör utformas på ett sätt som gör det lönsamt att arbeta. uppfyller i de flesta fall de mål och intentioner som riktlinjerna ger uttryck för. I flera fall är regeringens ambition mer långtgående än vad riktlinjerna anger. 3.3 Fortsatt arbete Riktlinjerna ligger till grund för utarbetandet av uppdaterade nationella handlingsplaner i medlemsstaterna. Handlingsplanerna kommer att granskas i ministerrådet och av kommissionen för att sedan bli underlag till den gemensamma rapporten om sysselsättning och nya riktlinjer för . Ett viktigt inslag i EU:s sysselsättningssamarbete är utbytet av goda exempel. Formerna för detta arbete kommer att stärkas . Regeringen avser att arbeta för att riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och dess övervakning ges samma vikt som motsvarande instrument på det ekonomiska området. 4 Regeringens förslag ekonomiska vårproposition Läget på arbetsmarknaden har förbättrats. har den öppna arbetslösheten minskat med och sysselsättningen ökat med cirka 120 000 personer. Det ökade förtroendet för den ekonomiska politiken, med stärkta offentliga finanser, låga räntor och låga inflationsförväntningar, skapar goda betingelser för en fortsatt ökning av sysselsättningen. Regeringen föreslår i den ekonomiska vårpropositionen en rad insatser för att göra sysselsättnings-ökningen uthållig. 4.1 Effektivare arbetsmarknad Arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras. En mer effektiv arbetsmarknad är viktig för att den nuvarande, positiva utvecklingen på arbetsmarknaden skall leda till varaktigt högre sysselsättning och minskad arbetslöshet. En effektiv matchning mellan arbetssökande och lediga platser bidrar till att sysselsättningen kan öka utan att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår. Arbetet med att väsentligt reducera det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall fortsätta. Regelverket skall bygga på att arbets- och kompetenslinjen gäller, konkurrensneutraliteten säkerställs samt att undanträngnings- och inlåsningseffekter motverkas. En utredning tillsätts med uppgift att se över arbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet. Avgränsningen gentemot den reguljära utbildningen är en viktig fråga. För att säkerställa att de regionala kompetensråden skyndsamt kan börja fungera väl i rådande uppgång på arbetsmarknaden förtydligas deras roll och uppgifter. Regeringen föreslår att en ettårig försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för anställda införs inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Vidare avser regeringen förhandla med SwIT-yrkesutbildning om att utöka antalet elevplatser i det nationella programmet för IT-utbildning. Regeringen föreslår också förändringar i de rörlighetsstimulerande bidragen för att öka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten. En arbetsgrupp har tillsatts inom Närings- departementet med uppgift att se över arbetslöshetsförsäkringen för att säkerställa en enhetlig och rättssäker tillämpning. Syftet med översynen är att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring och stärka rättssäkerheten för den arbetslöse. En av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är att förhindra långa tider utan reguljärt arbete. För att underlätta för utsatta grupper att få in en fot på arbetsmarknaden föreslår regeringen att en skattekreditering införs för personer som varit öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Skattekrediteringen uppgår till av lönekostnaden, dock högst . uppgår krediteringen till av lönekostnaden, eller högst . Dessutom föreslår regeringen att arbetsförmedlingen tillförs för tillfälliga personalförstärkningar. Av dessa skall användas för att särskilt stärka invandrares ställning på arbetsmarknaden. De extra personalresurser som tillförs möjliggör för arbetsförmedlingarna att i samarbete med kommunerna förbättra tillgången på praktikplatser i samband med svenska för invandrare-utbildning. Regeringen avser också föreslå att ett system för validering av utländsk yrkeskompetens införs. Pilotprojekt genomförs i regi. Vidare föreslår regeringen att en försöksverksamhet utformas med inriktning på att pröva nya metoder och aktörer för att finna effektiva former för att förmedla arbeten till arbetslösa invandrare. Regeringen föreslår också att utrymmet för anställda med lönebidrag utökas för att flera arbetshandikappade därigenom skall kunna erbjudas en anställning med lönebidrag. De av regeringen tillsatta samsynsmännen rapporterade att det finns betydande motsättningar mellan parterna på arbetsmarknaden i synen på spelreglerna kring lönebildningen, men att det också finns en bred samsyn om vissa principer för lönebildningen och om ett antal andra frågor. Mot denna bakgrund avser regeringen att lägga förslag om regelverket för lönebildningen. 4.2 En offensiv konkurrenspolitik För att åstadkomma en uthållig sysselsättningstillväxt krävs även att produktmarknaderna fungerar väl. Hinder för konkurrens i gränslandet mellan offentlig och privat verksamhet skall undanröjas. Statskontoret ges i uppdrag att se över hur de statliga myndigheterna agerar på konkurrensutsatta marknader. kommer förnyade diskussioner mellan och om konkurrens att äga rum. 4.3 Effektivare system för utbildning och kompetensutveckling Tillgången på de kategorier arbetskraft för vilken efterfrågan stiger måste vara god så att risken för en snabb löneglidning motverkas. Detta ställer krav på effektivitet och anpassningsförmåga inom det reguljära utbildningsväsendet. Regeringen föreslår i den ekonomiska vårpropositionen att utbyggnaden av högskolan fortsätter, och att 10 000 nya permanenta utbildningsplatser inrättas fr.o.m. och ytterligare 10 000 nya platser fr.o.m. . Ett reformerat studiestödssystem införs med början . Vidare föreslår regeringen att resurserna för grundforskning ökas. Inom avser regeringen vidta åtgärder för att öka andelen korttidsutbildade män samt öka möjligheterna till att kombinera yrkes- och kärnämnen. Regeringen avser att föreslå att en satsning på kompetensutveckling för anställda genomförs . Utgångspunkten för satsningen skall vara det förslag som arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet lämnade . Finansieringen och genomförandet avses ske inom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3. Hälften av satsningen bör utgöras av medel från socialfonden och hälften av statlig medfinansiering. Denna statliga stimulans förutsätter en finansiering från arbetsgivarna inom ramen för en trepartssamverkan. 4.4 Strategi för företagsutveckling Näringspolitiken skall inriktas på att vidmakthålla goda förutsättningar för tillväxt och företagande i alla delar av landet. I den ekonomiska vårpropositionen föreslår regeringen att en utredning tillsätts med syfte att göra en samlad översyn över statliga insatser på riskkapitalområdet. Reglerna för värdepappersfonder på nationell nivå ses över. De eventuella hinder som finns för regionalt baserade fonder bör tas bort. Möjligheterna att införa en patentintrångsförsäkring undersöks närmare. Informationen kring nyföretagande förbättras. För att säkerställa och utveckla tillgången på kunskap och kompetens vidareutvecklas program för teknik- och kunskapsöverföring från bl. a. högskolorna till små och medelstora företag. Syftet är att göra kunskapsproducenter i en region tillgängliga för små och medelstora företag. Regeringen föreslår också att miljö- och byggforskning tillförs ytterligare resurser. 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram 5.1 Den ekonomiska utvecklingen Förutsättningarna för en fortsatt hög tillväxt i är gynnsamma. Den avmattning i den västeuropeiska konjunkturen som inleddes bidrar emellertid till att tillväxtutsikterna dämpas till följd av minskad export till de viktigaste marknaderna i , , och . Denna utveckling balanseras dock av en fortsatt stark utveckling för den inhemska delarna av svensk ekonomi. Tillväxten 1999 och 2000 drivs framför allt av den inhemska efterfrågan. Hushållens ekonomiska förutsättningar är överlag mycket gynnsamma till följd av det förbättrade arbetsmarknadsläget, höga reallöneökningar och god förmögenhets-utveckling. Detta bidrar till en ökning av den privata konsumtionen. Industriinvesteringarna förväntas däremot bli lägre jämfört med i spåren av den internationella avmattningen. Tabell 5.1 Nyckeltal 1998 - 2002 1998 1999 2000 2001 2002 Antal sysselsatta 1,5 1,4 0,6 0,9 0,8 Sysselsättningsgrad 74,6 75,3 75,6 76,1 76,5 Öppen arbetslöshet 6,5 5,8 5,4 5,1 5,0 Arb.pol. åtgärder 3,9 3,6 3,6 3,5 3,5 Kontantlön 3,6 3,0 3,2 3,0 3,0 KPI, årsgenomsnitt 0,4 0,2 0,8 1,7 2,0 Off. finansiellt sparande 2,2 1,8 2,1 2,0 2,0 BNP, producentpris 2,8 2,2 2,6 2,4 2,3 Anm. Sysselsättningsrad mäts som andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldrarna 20- . Den öppna arbetslösheten och personer i åtgärder redovisas i procent av arbetskraften. finansiellt sparande är uttryckt som andel av BNP. sparande redovisas efter beräkningsteknisk överföring. Årlig procentuell förändring redovisas för antal sysselsatta, löner, KPI och BNP. förväntas den internationella konjunkturen återhämta sig vilket gör att varu- exporten kan stiga något snabbare igen. Sammantaget växer den svenska produktionen av varor och tjänster och . Det bör dock påpekas att prognosen är behäftad med stor osäkerhet framför allt när det gäller den internationella utvecklingen. Med den sysselsättningsintensiva hemmamarknaden som tillväxtmotor gynnas sysselsättningen och den öppna arbetslösheten kan fortsätta minska. Osäkerheten om lönebildningen och effekterna av regeringens utbildningssatsningar påverkar bedömningarna av tillväxten . Tillväxten för dessa båda år väntas dock ligga över den långsiktiga tillväxttrenden. De offentliga finanserna fortsätter att utvecklas väl i linje med de av beslutade budgetpolitiska målen. Den goda utvecklingen av de offentliga finanserna beror främst på att utgifterna som andel av BNP sjunker medan skattekvoten är i stort sett oförändrad. Inflationstrycket i den svenska ekonomin är fortsatt mycket lågt. Inflationen (mätt som årsgenomsnitt) väntas först uppgå till inflationsmålet på . Dessa inflationsutsikter främjar låga räntor, vilket för ett fortsatt gott investeringsklimat. 5.2 Arbetsmarknaden Utvecklingen på arbetsmarknaden var mycket stark. Den öppna arbetslösheten sjönk som andel av arbetskraften från 1998. En starkt bidragande orsak till denna nedgång var den kraftiga sysselsättningsökningen. En stor del av sysselsättningsökningen tillkom i den privata tjänstesektorn. Sysselsättningen har fortsatt att öka i snabb takt under inledningen av 1999. Den konjunktur- avmattning som förutses bidrar emellertid till att dämpa sysselsättningstillväxten för året som helhet. I takt med en förbättrad internationell konjunktur väntas sysselsättningen öka i något snabbare takt. Sysselsättningsökningen för hålls tillbaka av att reallöneökningarna väntas bli högre än vad som tidigare antagits. Sysselsättningsuppgången under innevarande och väntas framför allt ske i privat tjänstesektor och i kommunerna. Även inom byggnadsverksamhet sker en kraftig ökning av sysselsättningen men byggnadssysselsättningen svarar dock bara för av den totala sysselsättningen. Industrisysselsättningen förväntas däremot sjunka något . väntas sysselsättningen öka med . Den goda sysselsättningsutvecklingen gör att den öppna arbetslösheten förväntas fortsätta att minska för att 2002 uppgå till av arbetskraften. Detta förutsätter dock utöver en fortsatt god tillväxt att lönebildningen fungerar väl och att regeringens utbildningssatsningar riktas till grupper som annars skulle riskera att bli varaktigt arbetslösa. Sysselsättningen mätt som andelen reguljärt sysselsatta i åldrarna väntas öka från 2002. För en detaljerad beskrivning av sysselsättningsmålet, se Bilaga 4 till Budgetpropositionen , Prop. 1998/99:1. Regeringen kommer att ge i uppdrag att ta fram den statistik som krävs för uppföljning av regeringens sysselsättningsmål. Därigenom kommer utvecklingen av såväl sysselsättningsgraden som antalet personer i behov av sociala ersättningar att kunna följas. Den icke säsongsrensade öppna arbetslösheten uppgick till , för kvinnor och för män. För en mer detaljerad genomgång av de åtgärder som vidtagits hänvisas till uppföljningen av arbetslöshetsmålet i budgetpropositionen samt ekonomiska vårproposition. Byggbranschen - Bakgrund och förslag till åtgärder , , 1998. Det kan noteras att det finns en viss skillnad mellan arbetskraftsundersökningens statistik och den kortperiodiska myndighetsbaserade statistik över sysselsättningen som presenteras i Nationalräkenskaperna och den statistik som presenterar. Enligt Nationalräkenskaperna var sysselsättningsökningen något mindre. På årsbasis ökade sysselsättningen i kommunala myndigheter emellertid med 19 000 personer . I statliga myndigheter minskade sysselsättningen i på årsbasis med 1 000 personer . Enligt Svenska Kommunförbundets rapport och kompetens i förändring kommer 625 000 nya medarbetare att behöva rekryteras fram . Behoven är särskilt stora inom äldreomsorgen och skolan. () inkluderas inte i de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Programmet ersätter rekryteringsstöd, beredskapsarbete och utbildningsvikariat. Uppgifterna avser det nya programmet samt återstående deltagare i de tidigare programmen. Ersätter de tidigare programmen arbetslivsutveckling och arbetsplatsintroduktion. Definitionen av långtidsinskrivna har ändrats . Jämfört med 1998 har tillkommit villkoret att arbete/avaktualisering måste vara minst för att bryta långtidsinskrivning. Likaså bryter arbete med anställningsstöd ej långtidsinskrivning. Se till exempel och artikel: Sverigespecifikt humankapital och ungdomars etablering på arbetsmarknaden, Ekonomisk Debatt 1998, nr. Enligt AMS:s statistik minskade antalet långtidsarbetslösa ungdomar i åldrarna från 10 200 till 3 900 . 1998/99:100 BILAGA 2 1998/99:100 BILAGA 2