prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt läkemedelslagen (1992:859) får ett lä- kemedel säljas i först sedan det prövats och godkänts av eller verket har erkänt ett godkännande som har meddelats i annan medlemsstat i Europeiska unionen eller genom den europeiska samordnande läkeme- delsmyndigheten enligt rådets förordning (EEG) nr 2309/93 av om gemenskaps- förfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinär- medicinska läkemedel samt om inrättandet av en europeisk läkemedelsmyndighet. arbetar också aktivt med tillsyn av de läkemedel som finns på marknaden samt med information om läkemedlens effekter och en adekvat läkemedelsanvändning. Särskilt viktig är den information om läkemedel som verket ger till förskrivare och till landstingens lä- kemedelskommittéer. Informationsverksamhe- ten, särskilt vad avser utgivandet av läkemedels- monografier har uppmärksammats inom EU- arbetet och blivit stilbildande. inkom 803 ansökningar om godkännande av läkemedel samt ytterligare 75 ansökningar om nya indikationer, ändrad dose- ring och receptfrihet till . Jämfört med är detta en ökning av an- sökningarna med . Ökningen kan delvis förklaras med att parallellimport av lä- kemedel har ökat liksom antalet generiska läke- medel. Det nuvarande statliga förmånssystemet för läkemedel trädde i kraft . För- månssystemet regleras i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel. Enligt beslut skall i princip alla receptbe- lagda läkemedel kunna ingå i läkemedelsför- månen om det marknadsförande bolaget har fått ett pris fastställt av (). RFV fastställer också s.k. referenspriser för sådana produkter för vilka det finns generiska motsvarigheter på den svenska marknaden och där det marknadsförande bolaget önskar att produkten skall bli subventionerad av staten. RFV är den prisförhandlande myndigheten medan har tillsyn över förmåns- systemet och får meddela föreskrifter om bl.a. verkställigheten av bestämmelser om rätten till läkemedelsförmånen. Läkemedelsförmånen finansieras med ett sär- skilt statsbidrag som betalas till sjukvårdshu- vudmännen och som redovisas under anslaget A2 Bidrag för läkemedelsförmånen. Kostnads- ansvaret för läkemedelsförmånen övergick till sjukvårdshuvudmännen . En- ligt en överenskommelse mellan staten och skall parterna senare överenskomma om en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånen . av läkemedel lämnade sitt betänkande Läkemedel i priskon- kurrens (SOU 1997:165) till Socialdepartemen- tet med förslag till ett nytt sys- tem för direkt priskontroll på produkterna inom läkemedelsförmånen. Läkemedelsdistributions- utredningen lämnade sitt betänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) . Betänkandet innehåller förslag bl.a. rörande lä- kemedelsdistributionen och verksamhet. Båda dessa betänkanden har re- missbehandlats och bereds inom . 4.3.7 Regeringens slutsatser Regeringen kan konstatera att utvecklingen inom hälso- och sjukvården har varit mycket omdanande. Den har präglats av be- sparingar och omstruktureringar inom sjukhus- sektorn, en kraftig omfördelning från sluten vård till öppna vårdformer och hemsjukvård liksom stora omfördelningar av ansvaret för vården och omsorgen av äldre och inom psykiatrin. Den demografiska utvecklingen med en ökad andel äldre har också spelat en viktig roll liksom den teknologiska utvecklingen som bl.a. gjort det möjligt att erbjuda allt äldre patienter aktiv behandling. I den situationen har vården fått problem med ökade väntetider. Den vårdgaranti som regeringen och kom överens 1997 har inte varit tillfyllest för att komma tillrätta med dessa problem. Enligt regeringen är det av största vikt att ar- betet för att förbättra vårdens tillgänglighet fort- sätter. Landstingen och kommunerna har genom utökade statsbidrag fått förbättrade förutsätt- ningar att korta väntetiderna inom vården samt att komma tillrätta med de problem som finns inom äldresjukvården. I den överenskom- melse som slöts mellan regeringen och för om ersättningar för insatser för att stärka patientens ställning m.m. kom parterna överens om att dels bibehålla vård- garantin, dels att 1999 göra en kraftsamling för att förbättra tillgängligheten i vården. Landstingen har härvidlag åtagit sig att påtagligt minska väntetiderna både för besök och behandling. Dessutom har regeringen och att närmare klar- lägga de ekonomiska, organisatoriska och prak- tiska förutsättningarna för en behandlings- garanti. Regeringen har mot denna bakgrund uppdragit åt att beskriva och analysera förutsättningarna för och konsekven- serna av införandet av en behandlingsgaranti inom hälso- och sjukvården. Utgångspunkten för arbetet skall vara en allsidig belysning av frå- gan, som bl.a. innefattar ett ekonomiskt, organi- satoriskt, praktiskt och medicinskt perspektiv. Ytterligare steg har tagits för att stärka pati- entens inflytande och delaktighet i hälso- och sjukvården genom de förslag till förändringar i hälso- och sjukvårdslagstiftningen som rege- ringen förelagt . Landstingen har också tillförts medel för insatser inom området genom den ovan nämnda särskilda överenskommelsen mellan regeringen och . Mot denna bakgrund anser regeringen att målen för för hälso- och sjukvården bl.a. skall vara att kvaliteten i hälso- och sjukvården skall förbättras och att patientens ställning skall stärkas. Även om hälsoläget hos befolkningen totalt sett har förbättrats avsevärt under en följd av år, finns alltjämt stora skillnader mellan olika sam- hällsgrupper. Regeringen gör mot den bakgrun- den bedömningen att insatser för att främja folk- hälsan och förebygga ohälsa skall ha fortsatt hög prioritet. Regeringens mål för är att ett fortsatt aktivt arbete skall bedrivas för att för- bättra folkhälsan, med särskild inriktning på de grupper som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Åtgärder för att minska tobaksbruket skall ges särskild prioritet. Undersökningar visar att den andel av befolk- ningen som uppger sig ha psykiska problem ökar. Dessa signaler är enligt regeringens upp- fattning oroande. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att förbättra den psykiska hälsan hos befolkningen. Som nämnts i det föregående be- reds inom Barn- psykiatrikommitténs slutbetänkande Det gäller livet (SOU 1998:31) respektive Tvångspsyk- iatrikommitténs slutbetänkande Rättssäkerhet, vårdbehov och samhällsskydd vid psykiatrisk tvångsvård (SOU 1998:32). Till följd av förändringen inom läkemedels- förmånen minskade kostnaden för läkemedel något . beräknas en viss kostnadsökning ske. Det är svårt att bedöma den mer långsiktiga kostnadsutvecklingen inom läkemedelsområdet. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra och effektivisera läkemedelsförsörjningen. Rege- ringen avser att prioritera insatser för att förbättra förutsättningarna att fortlö- pande prognostisera kostnadsutvecklingen för läkemedel. Flera utredningar inom läkemedels- området har haft i uppdrag att ge förslag till för- ändringar i läkemedelsdistribution och pris- bildning för läkemedel. Förslagen bereds inom . 4.4 Revisionens iakttagelser () har granskat verk- samheten, räkenskaperna och årsredovisningarna för samtliga myndigheter inom verksamhetsom- rådet avseende . RRV har i sin granskning av myndigheterna inte gjort några iakttagelser av större vikt varför samtliga myn- digheter inom verksamhetsområdet erhållit re- visionsberättelse utan anmärkning. Ingen myn- dighet inom verksamhetsområdet har av RRV tillställts en revisionsrapport med principiellt viktiga frågor. RRV har emellertid i en särskilt revisionspromemoria till kosocial miljömedicin gjort vissa uttalanden om myndighetens ekonomiadministrativa rutiner samt bokföringsrutiner. Denna promemoria be- handlas närmare under anslaget A11 . Den ekonomiadministrativa värdering som RRV har utfört av samtliga statliga myndigheter för har beträffande myndigheterna under verksamhetsområdet givit EA-värdet fullt till- fredsställande för , , ring av medicinsk metodik och Läkemedels- verket samt EA-värdet tillfredsställande för och . Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A1 Sjukvårdsförmåner m.m. 15 390 1 550 1 705 1 992 1 992 1 992 A2 Bidrag för läkemedelsförmånen 01 13 491 13 630 13 491 13 491 13 491 A3 Bidrag till hälso- och sjukvård 981,6 939,4 936,9 985,6 955,9 955,9 A4 Insatser mot aids 141,2 65,6 74 51,6 65,6 65,6 A5 Bidrag till WHO 38,4 33,7 34,4 34,4 34,4 34,4 A6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar 2,6 2,6 2,6 1,6 2,6 2,6 A7 Bidrag till 16,9 16,8 16,7 16,3 17,1 17,4 119,0 110,2 121 109 111,1 113,2 97,9 98,9 125,4 108,8 109,7 111,4 A10 10,3 10,9 11,1 11,1 11,3 11,5 A11 av medicinsk metodik 23,2 15,5 20 33,9 34,5 35,1 A12 20,9 22,9 21,7 22,4 22,8 23,2 Totalt för utgiftsområde Hälso- och sjukvård 16 8722 16 3872 16 7282 16 858 16 848 16 853 1 Ingick i A1 Sjukvårdsförmåner m.m. 2 Inkl. Ersättning till Spri 29,7 4.5 Förslag till regeländringar Tandvårdsförsäkringen Regeringens förslag: Ordet odontologisk fa- kultet byts i 2 kap. 3 § lagen (1962:381) om all- män försäkring (AFL) ut mot högskola där odontologisk utbildning och forskning bedrivs. Skälen för regeringens förslag: I 2 kap. 3 § AFL anges bl.a. att ersättning från försäkringen skall lämnas för tandvård som ges vid odontologisk fakultet. Begreppet fakultet skall efter en ändring i högskolelagen (1992:1434) inte längre användas (se SFS 1997:797) efter utan bytas ut mot vetenskapsområde. Begreppet odontologisk fakultet behöver därför bytas ut i 2 kap. 3 § AFL för att anpassa lagstiftningen till den nya organisationen vid högskolorna. Avsikten med nuvarande lagstiftning är att tandvård som ges vid en högskola eller ett uni- versitet där odontologisk utbildning och forsk- ning bedrivs skall omfattas av tandvårdsförsäk- ringen. Regeringen föreslår därför att begreppet odontologisk fakultet byts ut mot det i rutan an- givna begreppet. Förslaget innebär inte någon ändring i sak. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att träffa avtal med (publ) om bo- lagets fortsatta verksamhet i enlighet med de riktlinjer som tidigare ställt sig bakom. Regeringen har bemyndigats (prop. 1996/97:27 bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58) att träffa överenskommelse med om bolagets verksamhet. Frågan om den framtida läkemedelsdistributionen har utretts av , som lämnat betänkandet Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) till regeringen . Utredarens förslag bereds inom och eventuella föränd- ringar med anledning av utredarens förslag kan därför inte genomföras . I avvaktan på att be- handlingen av utredningens förslag kan slutföras måste sålunda avtal om verksamheten träffas för tiden efter , då nu gällande avtal löper ut. Regeringen föreslås därför få riks- dagens bemyndigande att, i enlighet med de rikt- linjer som tidigare ställt sig bakom (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58), träffa avtal med om bolagets fortsatta verksamhet. 4.6 Anslag A1 Sjukvårdsförmåner m.m. Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 705 000 1999 Förslag 1 992 000 2000 Beräknat 1 992 000 2001 Beräknat 1 992 000 1 Inkluderar även läkemedelsförmånen 2 Avser av överskridande av anslag A1 Sjukvårdsförmåner m.m. Anslaget omfattar vuxentandvård (tandvårdsförsäkringen), finansieringen av , utgifter för sjukvårdsförmåner i vissa internationella förhållanden samt kostna- derna för viss sjukhusvård. T.o.m. om- fattade anslaget även utgifterna för läkemedels- förmånen vilka finansieras genom ett särskilt statsbidrag och redovisas under ett särskilt anslag, anslaget A2 Bidrag för läke- medelsförmånen, under detta utgiftsområde. kommer två för- ändringar att påverka nivån på utgifterna under anslaget. Dels tillförs medel för att möjliggöra införandet av ett reformerat tandvårdsstöd, dels upphör finansieringen av genom sjukförsäkringen. En konsekvens av tandvårdsreformen är att en del av utgiftsramen för tandvård förs över till landstingen. Samman- taget innebär förändringarna en höjning av utgifterna för anslaget i förhållande till vad som tidigare beräknats. Ovanstående innebär att regeringen beräknar utgifter för två ändamål under anslaget; ersättningar till sjukvårdshuvudmännen samt tandvårdsersättning. De beräknade ut- gifterna i för dessa ändamål åren 1998 2001 framgår av följande tabell. Tabell 4.4 Fördelning på ändamål Miljoner kronor Ändamål/1999 2000 2001 Ersättningar till sjuk- vårdshuvudmännen 150 505 505 505 Tandvårdsersättning 1 400 1 487 1 487 1 487 Totalt 1 550 1 992 1 992 1 992 infördes ett nytt förmåns- system för läkemedel vilket synes ha haft avsedd effekt i fråga om att begränsa kostnadsutveck- lingen för läkemedelsförmånen. Sedan den 1 au- gusti 1997 omfattas inte längre receptfria läke- medel med vissa undantag av läkemedelsför- månen. höjdes självrisken för en behandlingsperiod i tandvårdsförsäkringen . Som en följd härav inträf- fade en påtaglig uppgång i ut- gifterna för tandvård. Denna ökning har bl.a. till följd av övergångsbestämmelserna kopplade till denna höjning påverkat utgifterna även . Om denna utveckling fortsätter kommer anslagsposten för tandvårdsersättning att överskridas. ersättning till sjukvårdshuvud- männen överskreds . Orsaken här- till var lägre avgiftsintäkter än vad som tidigare beräknats i fråga om sjukhusvård för pensionärer samt obalans i betalningsströmmarna vad gäller kostnaderna för vissa sjukvårdsförmåner i internationella förhållanden. har sjukvårds- huvudmännen övertagit administrationen av dessa sjukhus-vårdsavgifter från socialförsäk- ringsadministrationen. Omläggningen innebär att huvudmännen själva debiterar och uppbär avgifterna och att några pensionsavdrag för sjukhusvård inte längre tillförs anslaget med undantag för avdragen avseende , vilka tillfördes anslaget . Regeringens överväganden Resultatinformation Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen Enligt gällande ordning regleras både sjukförsäk- ringens utgifter och intäkter för sjukvårdsförmå- ner i internationella förhållanden gentemot annat land (föranledda av i huvudsak och EU-medlemsskapet) slutgiltigt först efter det att de uppkommit. Det är därför svårt att be- räkna den årliga storleken av dessa utgifter och fluktuationerna mellan åren kan bli betydande. Frågan om verksam- hetsinriktning, organisation och finansiering har varit föremål för översyn. sker en ombildning av verksamheten till en ideell förening i vilken staten, och är medlemmar (prop. 1997/98:57, bet. 1997/98:SoU19, rskr. 1997/98:223). ändras namnet till och finansieringen av in- stitutet sker efter beslut av riks- dagen inte längre genom sjukförsäkringen utan via ett särskilt statsbidrag som anvisas under an- slaget A3 Bidrag till hälso- och sjukvård. Läkemedelsförmånen Resultatinformationen för läkemedelsförmånen redovisas under anslaget A2 Bidrag för läkeme- delsförmånen. Tandvård I regeringens ekonomiska vårproposition för aviserade regeringen sina planer på att se- nare förelägga förslag om ett förändrat ersättningssystem för vuxentandvård med ikraftträdande . Tandvårds- stödet skulle därigenom få en ändrad inriktning. Härmed avsågs att dels införa ett bättre ekono- miskt stöd till personer som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårds- behov, dels ge övriga vuxna patienter ett ekono- miskt stöd med en mer tandhälsoinriktad ut- formning än det nuvarande. En särskild utredare tillkallades med uppgift att före utgången av året lämna förslag om en ny in- riktning på tandvårdsförsäkringen . Avsikten var att efter remissbehandling av förslaget förelägga en proposition som kunde behandlas . avlämnades betänkandet Tänder hela livet nytt ersättningssystem för vuxen- tandvård (SOU 1998:2) vilket efter remissbe- handling lades till grund för regeringens propo- sition Reformerat tandvårdsstöd (1997/98:112). Propositionen byggde i stort på utredningsbe- tänkandet med den viktiga skillnaden att rege- ringen förklarade sig beredd att tillskjuta ytter- ligare , varigenom utgifts- ramen 1999 skulle uppgå till . Avsikten med detta tillskott var att möjliggöra införandet av ett särskilt skydd mot höga behandlingskostnader för främst protetik. har godkänt propositionen (bet. 1997/98:SoU25, rskr. 1997/98:289) och det nya stödet som träder i kraft innebär en markant omläggning av samhällets stöd för vuxentandvård. Det reformerade tand- vårdsstödet inriktas på att ge alla vuxna ett eko- nomiskt stöd för den vardagliga hälsofrämjande tandvården genom s.k. bastandvård. En annan del av stödet riktas till vissa äldre personer samt till andra personer som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov. Ett tredje område som skall rymmas inom ut- giftsramen är ett särskilt högkostnadsskydd för mer kostnadskrävande behandlingar med prote- tik och tandreglering. Omläggningen innebär också att vissa delar av stödet till äldre, sjuka och funktionshindrade kommer att administreras av landstingen. Av utgiftsramen för vuxentandvård om beräknas därför en mindre del komma att överföras till landstingen för deras nya åtaganden. En överenskommelse mellan staten och landstingen om denna över- föring beräknas kunna träffas . Inom ramen för denna reformering av tand- vårdsstödet görs också en satsning på bättre uppföljning och utvärdering av vuxentandvården. Som ett led i denna satsning får Statens bered- ning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) utökade resurser med för att utvärdera metoder på tandvårdsområdet. Dessa tas från utgiftsramen för tandvårdsstödet och före- slås tillföras anslaget A11 av medicinsk metodik. Vidare skall sammanlagt avsättas för ekonomiskt stöd till kompetenscentrer för sällsynta medicinska och odontologiska tillstånd. Dessa medel föreslås anvisas under detta anslag och disponeras av So- cialstyrelsen. Av dessa medel skall sammanlagt utbetalas till vissa befintliga kompetenscentrer. uttalade vid behandlingen av propositionen om reformerat tandvårdsstöd att behovet av ett ytterligare rörande dentala material bör övervägas. Regeringen avser att uppdra åt att utreda frågan. Vidare behöver vissa medel troligen avsättas för information om det reformerade tandvårdsstödet. Regeringen gör bedömningen att inte kommer att behöva disponera samtliga de resterande som avsatts till kompetenscentrer för detta uppdrag. Regeringen anser att eventuellt överskjutande medel skall få användas av för andra insatser inom myndighetens ansvarsområde . Slutsatser Anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. avser två ändamål; ersättningar till sjuk- vårdshuvudmännen och tandvårdsersättning. Genom att godkänt propositionen om reformerat tandvårdsstöd, har den även ställt sig bakom att utgiftsramen höjs för för att möjliggöra införandet av detta, inklusive en satsning på för- bättrad uppföljning och utvärdering av tandvår- den. När det gäller utgiftsutvecklingen finns en risk för ett överskridande av anslagsbeloppet, och därmed ett utnyttjande av anslagskrediten. Detta beror dels på den ökade efterfrågan på tandvård som skedde i och med att självrisken höjdes, dels på att en efterfrågeökning inte kan uteslutas under slutet av detta år vad gäller mer kostnads- krävande behandlingar till följd av införandet av det reformerade tandvårdsstödet. Prognosen är dock mycket osäker och regeringen kommer att noga följa utvecklingen. Den ersättning som lämnas till landstingen för de nya åtagandena i fråga om vuxentandvård för vissa patientgrupper kommer att redovisas under anslagsposten ersättningar till sjukvårdshuvud- männen. Vidare påverkas denna anslagspost av ombildningen av till den ideella föreningen och den ändrade finansieringen av detta samt av att in- täkter för pensionärers sjukhusvård i form av avdrag på utbetalda pensioner inte längre tillförs anslagsposten. En osäkerhetsfaktor som bör nämnas vid beräkningen av utgifterna är svårig- heten att närmare förutse kostnader och intäkter för sjukvårdsförmåner i internationella förhål- landen med hänsyn till regelsystemets utform- ning och de eftersläpningar i betalningsström- marna som följer av detta. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 1 anvisas under anslaget A1 Sjukvårdsförmåner m.m. för . beräknas anslaget till 1 vardera året. A2 Bidrag för läkemedelsförmånen Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 13 630 000 1999 Förslag 13 491 000 2000 Beräknat 13 491 000 2001 Beräknat 13 491 000 1 Avser av överskridande av anslag A1 Sjukvårdsförmåner m.m. Från detta anslag utbetalas stats- bidrag till sjukvårdshuvudmännen till följd av det förändrade kostnadsansvaret för läkemedelsför- månen. På grund av en viss eftersläpning i syste- met med läkemedelsförmånen utbetalas från an- slaget ersättning till sjukvårds- huvudmännen dels för kostnaderna för läke- medelsförmånen , dels för kostnaderna för läkemedelsförmånen januari t.o.m. oktober . Regeringens överväganden Resultatinformation Kostnaderna för läkemedelsförmånen har ökat jämfört med . Om hänsyn tas till överförandet av kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar vid inkontinens (kost- naderna för förbrukningsartiklar vid inkon- tinens ingick fram t.o.m. i detta anslag, men har överförts till de generella statsbidragen till landsting respektive kommu- ner) var denna ökning . Den viktigaste orsaken till kostnadsökningen är att kostnaderna 1997 var relativt låga, beroende på att den hamstring av läkemedel som skedde ledde till en lägre efter- frågan på läkemedel . Således minskade kostnaderna 1997 jämfört med . beräknas utgifterna under anslaget, bl.a. till följd av till sjukvårdshuvudmännen ut- betalad vinstdelning om avseende , att uppgå till . De ekonomiska villkoren för läkemedelsför- månen regleras i en överenskommelse mellan staten och . Över- enskommelsen innebär att staten via detta anslag lämnar ersättning till sjukvårdshuvudmännen för läkemedelsförmånen med ett fast månatligt be- lopp (en tolftedel av den beräknade kostnaden enligt överenskommelsen) som utbetalas i efterhand. uppgår den beräknade kostnaden enligt överenskommelsen till . Den årliga överenskommelsen bygger på den principöverenskommelse som staten och träffade om finansie- ringsprincipens tillämpning m.m. i samband med landstingens övertagande av kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen . Enligt denna skall ett system för vinst- och förlustdelning tillämpas vad gäller avvikelsen mellan den beräknade kostnaden enligt den år- liga överenskommelsen och den faktiska kostna- den för läkemedelsförmånen, exklusive special- livsmedel. Systemet med vinst- och förlust- delning innebär för att det belopp varmed den faktiska kostnaden för läkemedels- förmånen underskrider den beräknade kostna- den enligt överenskommelsen delas mellan staten och landstingen i proportionerna till staten och till landstingen. På mot- svarande sätt delas ett eventuellt kostnadsöver- skridande så att staten svarar för och landstingen för av överskridandet. Landstingens ekonomiska åtagande begränsas dock till att omfatta högst . Ett under- respektive ett överskridande av den beräknade kostnaden enligt överenskommelsen för kommer att få betydelse för utgif- terna under detta anslag för . Anled- ningen till detta är att vinst- eller förlustdel- ningen för läkemedelsförmånen för skall regleras mot detta anslag och genomföras . I avvaktan på utfall av förhandling mellan staten och landstingen om kostnaderna 1999 budgeteras anslaget för åren 1999 2001 till vardera 13 , vilket motsvarar nominellt oförändrat belopp jämfört med . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 13 anvisas under anslaget A2 Bidrag för läkemedelsförmånen för . beräknas ansla- get till 13 vardera året. A3 Bidrag till hälso- och sjukvård Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 936 924 1999 Förslag 985 626 1 2000 Beräknat 955 926 2001 Beräknat 955 926 1 Ändrad redovisningsprincip . Anslaget inkluderar även ersättning till Spri och