prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — har bl.a. haft en kontinuerlig samverkan och dialog med statliga verk, myndigheter och organisationer som på olika sätt arbetar med regional utveckling eller vars verksamhet har stor betydelse för den regionala och lokala utvecklingen. GBV har också utarbetat ett program för småskalig landsbygdsturism, ett nationellt strategiskt handlingsprogram för skärgården samt ett antal publikationer och böcker. På regeringens uppdrag har verket vidare under budgetåret tagit fram underlag för propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62). I samverkan med , samt Skogs- och jordbrukets forskningsfond har verket utvecklat ett forskningsprogram rörande landsbygd och landsbygdsutveckling. I egenskap av central myndighet har medverkat i en lång rad samverkansgrupper, projektarbeten m.m. i syfte att utveckla och underlätta genomförandet av de svenska strukturfondsprogrammen. Verkets insatser i det svenska LEADER II programmet har under verksamhetsåret i stort koncentrerats på att understödja genomförandet och tillsammans med Hela skall leva har verket haft i uppdrag att svara för det svenska s.k. skall bl.a. medverka till att de särskilda behov som kvinnor boende i lands- och glesbygd beaktas och detta har bl.a. skett genom att det aktivt deltagit i ledningen av Nationellt resurscentrum för kvinnor och dess uppbyggnadsarbete. Slutsatser Med utgångspunkt från ovan redovisade insatser och resultat bedöms verket på ett tillfredsställande sätt ha uppnått och regeringens mål för verksamheten. Med utgångspunkt i redovisning och förslag i den fördjupade prövningen som verket lämnat avser regeringen att föra en dialog med verket om en ytterligare precisering av verkets uppgifter. () hade under bl.a. till uppgift att genomföra en tredjedel av ett forskningsprogram om konsekvenserna av EU medlemsskapet ur ett regionalt perspektiv samt att genomföra en tredjedel av ett program som avser de regionala utvecklingsprocesserna ur ett könsperspektiv. Arbetet med forskningsprogrammen är något försenat men regeringen bedömer att detta kommer att kunna kompenseras . hade även till uppgift att, tillsammans med och , ta fram ett forskningsprogram om landsbygdsutveckling. Detta uppdrag är slutfört. hade även till uppgift att sprida resultat och kunskaper om den forskning som initierar och genomför. Slutsatser Genom den forskning som har bedrivit och den spridning av forskningsresultat som skett under budgetåret har enligt regeringen olika aktörers kunskaper om regionalpolitiska frågor ökat. bedöms därmed på ett tillfredsställande sätt ha uppnått och regeringens mål med verksamheten. 10.4.2 Resultatinformation för uppdelad på åtgärder Central projektverksamhet För central projektverksamhet har bl.a. använts medel från anslagen C6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. Bland de större pågående projekten finns ett forsknings- och utvecklingsprogram som löper 1999. Regeringen har avsatt till för att stödja regionala utvecklingskonsortier som består av små och medelstora företag inom regionalpolitiskt prioriterade områden. Målet med projektet är att företagen i samarbete skall öka sin kompetens och teknologiska kapacitet samt att skapa nya länkar mellan små och stora företag, forskningsinstitut och högskolor. Detta skall i förlängningen leda till ökad ekonomisk tillväxt och sysselsättning. inbjöd företag och organisationer att utforma idéer till projekt. Regeringen antog förslag om ett program som innefattade 22 företagsgrupper med sammanlagt 240 företag. Grupperna har etablerat nätverk i vilka högskolor och industriforskningsinstitut ingår. Dessutom har ett antal större företag, till vilka småföretagen ofta är underleverantörer, engagerats. De större företagen tillhandahåller specifik teknik eller kompetens som är viktig för att genomföra projekten. I en första utvärdering av projektresultaten konstateras bl.a. att försöksverksamheten är ett nytt sätt att främja mindre företags utvecklingskraft. Den generella slutsatsen är att resultaten pekar på att stöd via konsortier i många avseenden ger större effektivitet är konventionellt utvecklingsstöd till företag. Enligt många av de deltagande företagarna från konsortierna har samarbetet med högskolorna inneburit en ny dimension i verksamheten. En slutlig utvärdering kommer att ske efter programperiodens slut. Härutöver har regeringen och bedrivit central projektverksamhet med medel från anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Bland större regionalpolitiska projekt som regeringen beslutat om kan nämnas medel till , Delegationen för utländska investeringar i (), Exportråd och Hela skall leva. En viktig insats för kvinnor inom regionalpolitiken har varit arbete med nationellt resurscentra för kvinnor (NRC) samt lokala och regionala resurscentra för kvinnor. NRC samordnar och stödjer uppbyggnaden av lokala och regionala resurscentra i landet. Det sker genom bl.a. rådgivning, utbildning samt stöd till forskning och utveckling. NRC har enligt bidragit till att satsningarna på lokala resurscentra ökat och att bl.a. antalet kvinnor som startar egna företag har ökat. NRC har också stimulerat till samverkan med kvinnliga affärsrådgivare och andra aktörer med uppgift att stimulera till bl.a. ökat företagande. Slutsatser Genom den centrala projektverksamhet som och regeringen har bedrivit har viktiga regionalpolitiska projekt genomförts som bl.a. har stimulerat näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade regioner. Regeringen anser vidare att forsknings- och utvecklingsprogrammet har varit framgångsrikt men avser att återkomma med en slutlig bedömning efter programperiodens slut. Regional projektverksamhet Länsstyrelserna har från de medel de disponerar för regionalpolitiska åtgärder möjlighet att, förutom till företagsstöd, bevilja medel till andra projekt som skall gynna den regionala utvecklingen. fattade länsstyrelserna således beslut om totalt ca till regional projektverksamhet. Länsstyrelserna lämnar med sina medel för projektverksamhet stöd till vitt skilda aktiviteter i form av bl.a. utredningar (t.ex. om lokala förutsättningar och hinder för utveckling), försöksverksamhet (t.ex. i nätverk, vid teknikcentra och högskolor) och informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och mässor). Länsstyrelserna har med projektverksamheten i samverkan med andra aktörer byggt upp resurser för att åstadkomma en regional näringslivsutveckling. Projektverksamheten skall grundas på en långsiktig strategi och inriktas mot ekonomisk tillväxt och inomregional balans. Även om projektverksamheten inte innefattar direkt stöd till enskilda företag inriktas en stor del av verksamheten på att skapa en god miljö för näringslivet. Medlen används även till att stimulera nyföretagande och företagsförnyelse. Utmärkande för verksamheten är också det stora antalet deltagande aktörer, vilket är ett av syftena med verksamheten. Tabell 2.7 Beviljade medel för regional projektverksamhet under budgetåren 1994/95, 1995/96 och Län 1994/95 1995/96 1995/96 1997 (18 mån) (12 mån)1 6,1 11,3 7,5 3,8 15,0 2,9 1,9 1,8 13,3 14,8 9,8 12,0 8,5 6,2 4,1 3,2 9,6 8,7 5,7 8,8 10,4 3,0 2,0 1,8 15,5 13,7 9,0 6,5 15,5 3,0 2,0 2,2 9,3 11,5 7,6 6,9 21,2 17,8 11,8 9,9 6,1 7,0 4,6 4,4 och 15,1 8,5 5,6 7,3 10,6 12,8 8,4 18,9 9,6 10,6 7,0 8,2 28,9 26,6 17,6 19,0 16,8 22,9 15,1 17,0 19,4 6,1 4,0 8,6 39,6 17,6 11,6 16,2 26,8 23,0 15,2 11,5 47,5 34,8 23,0 22,6 45,3 34,2 22,6 17,9 39,0 43,9 29,0 57,1 73,5 24,3 16,0 35,9 Summa 502,6 365,2 241,1 301,3 1 Beräknat på en 12 månadersperiod. Projektverksamheten ökade i omfattning under i jämförelse med /96 (beräknat på en 12 månadersperiod) . De nordliga länen , , och svarade under för av den totala projektverksamheten jämfört under /96. Projektverksamheten var under av störst omfattning i , ca och minst i och , ca vardera. Tabell 2.8 Länsstyrelsernas regionala projektverksamhet fördelad på sakområden/ändamål under budgetåren 1994/95, 1995/96 och Sakområden/ 1994/95 1995/96 1995/96 1997 programområden (18 mån) (12 mån)1 Industrin 74,6 71,9 47,5 11,8 Privata tjänster 22,4 15,3 10,1 2,5 Jord- och skogsbruk 23,2 7,7 5,1 9,3 Energi 6,7 7,7 5,1 4,9 Kommunikationer 29,4 14,6 9,6 36,7 Handel 8,7 4,6 3,0 1,1 Turism 57,2 30,3 20,0 22,1 Utbildning 76,7 43,7 28,8 39,2 Forskning och utveckling 57,6 41,3 27,3 24,1 Teknikspridning 17,3 19,8 13,1 2,8 Jämställdhet 28,5 24,7 16,3 23,0 Sektorssamordning 44,0 35,7 23,6 17,8 Övrig offentlig 19,0 25,4 16,8 10,1 förvaltning Kultur 37,0 22,5 14,8 20,8 Nya områden och ändamål Näringslivsutveckling 47,6 Information/Marknadsföring 7,6 Miljö 3,8 Samverkansprojekt 5,1 Internationella projekt 6,6 Ospecificerat/Övrigt 4,2 Summa 502,3 365,2 241,1 301,3 1 Beräknat på en 12 månadersperiod. Under har medlen främst används till projekt inom sakområdena näringslivsutveckling, ca , utbildning, ca samt kommunikationer, ca . På grund av bl.a. projektverksamhetens vitt skilda karaktär och deras ofta indirekta effekter på den regionala utvecklingen är det svårt att utvärdera verksamheten. Metoder för att följa upp och utvärdera verksamheten behöver utvecklas. Bl.a. genom ett nytt administrativt systemet hos skall det ges bättre möjlighet att följa upp enskilda projekt och utvärdera projektverksamheten. I syfte att dels redovisa effekterna av verksamheten, dels möjliggöra en förbättring av verksamheten har regeringen givit i uppdrag att göra en utvärdering av innehåll och utfall av verksamheten under budgetåren 1990/91 1997. Slutsatser Genom den vidare- eller nyutveckling som planeras för datasystemet och det uppdrag som regeringen har givit till kommer regeringen lättare kunna redovisa effekterna av verksamheten. omfattas av EG:s gemensamma regional- och strukturpolitik. Det innebär att för perioden 1999 tillförs sammanlagt 1,42 miljarder ECU eller ca från . Dessa medel skall användas för åtgärder i vissa regioner inom målen 2, 5b och 6, för arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom målen 3 och 4 och för vissa åtgärder i jordbruks- och fiskerisektorerna inom mål 5a samt för de s.k. gemenskapsinitiativ och för pilotprojekt. Tabell 2.9 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel intecknade genom beslut och utbetalade medel per målområde och gemenskapsinitiativ Målområde och Medel från struktur- Beslutade medel Utbet. medel Gemenskapsinitiativ fonderna % av ram % av ram Mål 2 1 406 64 17 Mål 5b 1 275 54 16 Mål 6 2 581 53 23 Mål 3 3 096 81 49 Mål 4 1 568 56 25 Mål 5a jordbruk 963 60 52 Mål 5a fiske 356 58 38 Interreg II A 343 43 8 Övriga gemenskaps- 700 61 16 initiativ Totalt 12 288 63 31 Källa: Bearbetat material från . Omräkningskurs från ecu . Beslutsläget för mål 3 avser . Av tabellen framgår att hade () av strukturfondsmedlen intecknats genom beslut om stöd till olika projekt. har programmen i målen 5b och 6 tilldelats ytterligare resurser genom omfördelning av medel från 5a. Den nationella offentliga medfinansieringen för beslutade projekt uppgår till ca . EG finansieringen uppgår till ca . Besluten beräknas medföra privat finansiering med ca . Totalt beräknas besluten således medföra åtgärder för ca . Nivån på utbetalningarna är lägre eftersom medel till projekt endast kan utbetalas efter redovisning av upparbetade kostnader. hade betalats ut från strukturfonderna till de enskilda projekten, vilket motsvarar () av medlen för hela programperioden. Störst andel, , har betalats ut till projekt inom de horisontella målen, dvs. målen 3, 4 och 5a. En redogörelse för respektive fond lämnas också under dels Närings- och anslag A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden inom utgiftsområde 19, dels under anslag A4 Europeiska socialfonden inom utgiftsområde 14, dels under anslag avseende jordbruks- och fiskefonderna inom utgiftsområde 23. För de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och 6 inriktas åtgärderna främst på att förbättra företagsklimatet, tillväxten och nyföretagandet. Med denna inriktning av programmen är bl.a. tillkomsten av nya arbetstillfällen en viktig indikator. De geografiskt avgränsade målen skall enligt målsättningarna i respektive program bidra till att skapa nya eller bevara sammanlagt ca 40 000 arbetstillfällen. De projekt som beslutats om förväntas, enligt uppgifter som redovisats i ansökningarna om stöd, bidra till att skapa nya eller bevara 39 000 arbetstillfällen. De projekt som har slutredovisats bedöms ha bidragit till att skapa eller bevara ca 9 000 arbetstillfällen. Strukturfondsprogrammen utvärderas dels , dels vid programmets slut. Vid de utvärderingar som redovisades ansåg utvärderarna att det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser om programmets effekter. En mer sammanfattande bedömning av programmens effekter kommer att lämnas i den slutliga programutvärderingen som avses upphandlas av respektive övervakningskommitté och redovisas efter programperiodens slut. För målen 3 och 4 samt gemenskapsinitiativen Adapt och Employment kommer utvärderingar att redovisas . Regionalt utvecklingsstöd Regionalt utvecklingsstöd skall främja ekonomisk tillväxt och en samhällsekonomiskt och i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet. Stödet lämnas till företag som bedöms få en tillfredsställande lönsamhet och ge de anställda varaktig sysselsättning. Regionalt utvecklingsstöd (regionalt utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån) beviljas i samband med hårda (t.ex. byggnader och maskiner) och mjuka investeringar (t.ex. patent och licenser) i stödområde 1 med högst av godkänt stödunderlag och i övriga områden (tillfälligt stödområde och stödområde 2) med högst av godkänt stödunderlag. Följande redovisning avser stöd beviljade av både länsstyrelserna, och regeringen. Under beviljades 291 arbetsställen stöd. av dessa var små och medelstora företag, dvs. hade mellan 0 199 anställda. Det sammanlagda stödbeloppet uppgick till , varav i regionalt utvecklingsbidrag, i regionalt utvecklingslån och i villkorslån. Den totala investeringskostnaden för stödprojekten var ca . Investeringarna beräknas sammanlagt bidra till ca 2 800 nya arbetstillfällen varav för kvinnor. Riktlinjer för stödet var att av antalet nya arbetstillfällen skulle avse vartdera könet (SFS 1990:642). Könskvoteringsvillkoret har under de flesta år inte uppfyllts. har således redovisat att andelen nya arbetstillfällen som tillfallit kvinnor i de företag som beviljats regionalt utvecklingsstöd under flertal år har uppgått till en lägre nivå än det fastställda målet. Regeringen har därför gett i uppdrag att närmare analysera möjligheterna att uppnå könskvoteringsvillkoret samt hur antalet kvinnor i traditionellt mansdominerade branscher kan öka inom det regionalpolitiska stödområdet. skall även lämna förslag till åtgärder för att uppnå dessa mål. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas till . Detta framgår av följande tabell, i vilken utfallet under budgetåren 1991/92 1997 redovisas. Tabell 2.10 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av länsstyrelserna, och regeringen under budgetåren 1991/92-1997 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1995/96 1997 (18 mån) (12 mån)1 Antal arbetsställen 589 538 769 665 537 358 291 Beviljat stöd (mkr) Regionalt utvecklingsbidrag 2 252,5 259,5 439,8 500,0 610,2 407 519,0 3 Regionalt utvecklingslån 3 - 43,1 124,7 103,3 141,0 94 99,4 Utvecklingsbidrag 392,6 170,7 227,7 202,3 122,0 81 - Summa 645,1 473,3 792,2 805,6 873,2 558 618,44 Beräknad sysselsättningsökning 3 386 2 473 3 865 3 883 3 763 2 508 2 835 (antal) varav andel kvinnor Subvention per nytt arbets- tillfälle (tkr) 178 174 170 181 189 189 186 1 Beräknat på en 12 månadersperiod. 3 lokaliseringslån 4 i villkorslån, totalt ca . Tabell 2.11 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och utvecklingsbidrag av länsstyrelserna, och regeringen under , fördelat på län Län Antal arbets- Inv.kostnad Regionalt Regionalt Villkorslån Beräknad Varav Genomsnittl. ställen (mkr) utv.bidrag utv.lån (mkr) syssels.ökn. andel subvention/ (mkr) (mkr) totalt kvinnor % arb.tillf. (tkr) 1 1,6 0,3 0,5 3 33 100,0 13 159,1 23,4 1,9 139 30 168,3 10 101,9 15,0 5 111 35 135,1 4 29,2 4,5 30 43 150,0 7 10,6 1,6 0,2 16 19 100,0 38 508,7 70,0 1,2 336 32 208,3 23 306,6 50,3 4,5 371 28 135,6 3 76,1 13,3 72 46 184,7 17 201 43,3 1,8 107 32 404,7 22 163,9 30,2 1,6 148 28 204,1 31 218,4 49,9 29,3 3 276 39 191,7 46 366,4 96,2 13,2 599 37 160,6 27 146,3 30,3 20,7 252 32 120,2 49 334,9 90,7 19,5 5,5 374 35 257,2 Summa 291 2 625 519,01 99,4 8,5 2 835 34 186,1 Källa: . Under ingick 14 län helt eller delvis i stödområde. Delar av är indelat i stödområde 1 och 2, samt tillfälligt stödområde. Huvuddelen av stödområdena ligger i landets norra delar. Företag i de fyra nordligaste länen, , , och , erhöll av utvecklingsbidragen och av de regionala utvecklingslånen. Tillsammans med de övriga tre skogslänen (, och ) har företag i dessa sju län tillsammans erhållit av bidragen och av lånen. Tabell 2.12 Genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft för utvecklingsbidraget Tusental kronor Regeringens mål Utfall1 I stödområde 1 samt i de 200 225 delar av stödområde 2 och i de tillfälliga stödområden där högre bidrag än normalt kan lämnas I övriga delar av stödområde 2 150 165 I övriga delar av tillfälliga stödområden 125 110 1 Källa: Av ovanstående tabell framgår att regeringens mål endast uppnåtts i ett område; i övriga delar av tillfälliga stödområden. I övriga områden ligger utfallet nära de av regeringen fastställda målen. Slutsatser Regionalt utvecklingsstöd har bidragit till att ett stort antal nya arbetstillfällen beräknas tillkomma i regionalpolitiska stödområden. Regeringens mål har i princip uppnåtts genom att utfallet, vad avser genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft, ligger i linje med de mål som fastställts. Landsbygdsstöd Landsbygdsstödet skall delfinansiera investeringar i små och medelstora företag, för att främja sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Landsbygdsstödet består av dels landsbygdsbidrag, dels landsbygdslån. infördes landsbygdsstöd som bl.a. ersatte det tidigare glesbygdsstödet samt mindre lokaliserings- och utvecklingsbidrag. infördes utöver glesbygdsområden även landsbygdsområden som stödberättigade områden med lägre maximal stödnivå än i glesbygdsområden. I glesbygdsområden är stödnivån högst och i landsbygdsområden är stödnivån högst av godkänt stödunderlag. I de regionalpolitiska stödområdena innebar det nya landsbygdsstödet att fler verksamheter i centralorterna blev stödberättigade, t.ex. lokal service. Tabell 2.13 Beviljat landsbygdsstöd under , fördelat på län Län Antal Inv.kostnad Lands- Lands- Mikro- Konsult- Regionalt Beräknad Varav Genomsnittl. arbets- totalt bygdsstöd1 bygds- stöd check utv.lån syssels.ökn. andel subvention/ ställen (mkr) (mkr) bidrag (mkr) (mkr) (mkr) totalt kvinnor % arb.tillf. (tkr) (mkr) 26 23,9 2,8 2,7 0,1 0,0 30 50 94 1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1 100 10 12 2,1 0,5 0,4 0,0 0,0 19 53 24 89 56,5 9,9 9,1 0,1 0,8 162 40 61 33 10,4 1,9 1,8 0,1 0,0 42 29 46 131 69,8 9,3 8,4 0,8 0,1 155 25 60 176 123,2 23,1 21,2 0,4 0,6 1,0 330 29 67 27 14,0 3,1 3,1 0,0 0,0 23 39 135 102 76,1 17,8 15,2 0,1 2,6 228 28 78 19 2,7 0,7 0,6 0,1 0,0 20 60 34 o 83 50,7 8,4 8,3 0,0 0,1 127 34 66 67 59,8 9,2 8,8 0,1 0,4 192 17 48 25 4,0 0,7 0,6 0,1 0,0 0,1 22 68 29 102 51,5 13,6 13,3 0,0 0,3 193 24 70 174 97,1 23,2 19,2 1,5 2,5 586 16 40 107 53,7 10,7 9,1 1,1 0,5 117 29 92 338 231,0 44,8 41,0 1,7 1,7 0,4 394 32 11 335 147,7 35,9 32,2 0,7 3,1 552 39 65 269 116,2 34,9 27,6 2,2 0,0 5,1 293 37 102 284 108,1 42,4 40,6 1,3 0,4 0,1 281 39 150 349 173,8 57,6 55,3 0,7 2,1 9,7 603 16 95 242 102,0 41,0 40,1 0,8 0,1 371 32 110 Summa2 2 991 1 574,3 391,5 358,4 11,9 15,3 16,3 4 741 27 68 1 Dvs. landsbygdsbidrag, mikrostöd, konsultcheck och regionalt utvecklingslån. Stöd till kommersiell service ingår inte. 2 En eftersläpning har skett i registreringen av beviljade stöd. Vid utgivandet av uppgick totalt landsbygdsstöd exkl. kommersiell service till (jmfr 401,9). Berörda län är bl.a. , och . För län hade ingen registrering skett vid rapportens publicering. Länsstyrelserna har totalt beviljat landsbygdsstöd till knappt 3 000 arbetsställen. var nystartade företag. Av det totala antalet företag var kvinnliga företagare. Landsbygdsstödet kommer enligt länsstyrelsernas beräkningar att bidra till ca 4 700 nya arbetstillfällen. I genomsnitt beräknas av de nya arbetstillfällena gå till kvinnor. Utfallet visar att den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft för landsbygdsbidraget uppgick till . Regeringens mål var att den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft skulle uppgå till högst . Tabell 2.14 Genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft för landsbygdsbidraget 1997 Tusental kronor Regeringens mål Utfall1 I glesbygdsområde 250 98 I övriga delar av stödområde 1 200 94 samt i de delar av stödområde 2 och i de tillfälliga stödområdena där högre bidrag än normalt lämnas I övriga delar av stödområde 2 150 59 samt i landsbygdsområde I övriga delar av tillfälligt stöd- 125 56 område samt i övriga delar av 1 Källa: I ovanstående tabell framgår det att utfallet för ligger väsentligt lägre än de värden regeringen angivit. Slutsatser Enligt regeringens bedömning har landsbygdsstödet bidragit till att många nya arbetstillfällen tillkommit i glesbygds- och landsbygdsområden. Regeringens mål har uppnåtts genom att subventionen per nytt arbetstillfälle är lägre än det av regeringen fastställda genomsnittliga bidraget per förväntad ny årsarbetskraft. Stöd till kommersiell service Stöd till kommersiell service lämnas för att upprätthålla en tillfredsställande försörjning med dagligvaror och drivmedel i glesbygder. Stöd till kommersiell service kan lämnas för investeringar, som servicebidrag för att upprätthålla en viss servicenivå i glesbygd samt hemsändningsbidrag. Hemsändningsbidraget skall underlätta hemsändningen av varor i glesbygd där avståndet är betydande mellan butik och boende. Om det är av särskild betydelse för konsumenterna kan stöd beviljas även till fackhandelsservice och varubussar. Tabell 2.15 Beviljat stöd till kommersiell service under budgetåren 1992/Budgetår 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1995/96 1997 (18 mån) (12 mån)1 Antal ärenden 342 393 706 699 466 505 (investeringsbidrag samt servicebidrag) Investeringsbidrag 21,5 28,1 54,8 43,5 29 31,4 Servicebidrag 11,1 10,5 19,5 21,5 14,3 12,7 Hemsändningsbidrag 5,5 5,7 5,9 9,5 6,3 4,3 Summa 38,1 44,3 80,2 74,5 49,7 48,4 1 Beräknat på en 12 månadersperiod. Under den första hälften av 1990 talet låg det statliga stödet till kommersiell service på nivån . /95 ökade stödvolymen till som en följd av möjligheten att lämna i avskrivningslån till investeringar som genomförs för att uppfylla krav som har ålagts verksamheten genom föreskrifter i lag eller i förordning. Denna form av stöd har använts för att underlätta för butiker och bensinstationer att ersätta miljöfarliga köldmedia i kyl- och frysanläggningar samt för att förse bensinanläggningar med utrustning för bensingasåtervinning. Till sådana investeringar beviljades under budgetåren 1994/95, 1995/96 och 1997 ca 28, 13 och . beviljades totalt 369 stycken ansökningar om investeringsbidrag vilket innebär en ökning med 56 stycken jämfört med föregående tolvmånadersperiod. Antalet beviljade ärenden som helt eller delvis avsåg investeringar för freonavveckling och/eller bensingasåtervinning ökade från 165 till 226 stycken beräknat på årsbasis. Jämfört med föregående tolvmånadersperiod har antalet ärenden och stödvolymen vad avser servicebidrag minskat . Som jämförelse kan noteras att de dagligvarubutiker som beviljades servicebidrag hade en avsevärt lägre omsättning än de butiker som beviljats investeringsbidrag 3,9 respektive . Det statliga hemsändningsbidraget uppgick det senaste budgetåret till ca vilket motsvarade av kommunernas subventioner av varuhemsändning till hushåll i glesbygd.