prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälsovård, sjukvård och social omsorg. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav avser hälsovård och sjukvård, avser social omsorg och avser samt stöd till forskning. Statens utgifter för utgiftsområdet utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. omstrukturerades ersättningssystemet för vuxentandvården. Det är enligt regeringens uppfattning mycket angeläget att effekterna av det reformerade systemet noga följs och utvärderas. Regeringen har därför gett () i uppdrag att följa och analysera effekterna av det reformerade tandvårdsstödet. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har gett regeringen tillkänna (bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104) att överväga om rätten till personlig assistans kan utvidgas så att den som erhållit assistans får behålla den även . De ekonomiska konsekvenserna har utretts. Beroende på hur reglerna utformas och vilka antaganden som görs av bl.a. hjälpbehov och antalet personer, skulle den ackumulerade kostnadsökningen för den statliga assistansersättningen till följd av en utvidgning av rätten till personlig assistans komma att uppgå till 1,3 fullt genomförd. Enligt regeringens bedömning torde således de ekonomiska konsekvenserna av en sådan utvidgning av reformerna bli betydande. Med tanke på utvidgningens omfattning och osäkerhet i kostnadsberäkningarna krävs ytterligare beredning innan något ställningstagande kan göras. Regeringen vill dock erinra om vad som sägs i propositionen Stöd och service till vissa funktionshindrade (1992/93:159) att det ofta kan vara lämpligt att kommunen fortsätter att ge insatser i former som liknar personlig assistans. Prognoser för det nuvarande anslaget för statlig assistansersättning tyder på att det finns risk för utgiftsökningar . Mot bakgrund av den osäkerhet som föreligger angående utvecklingen av både antalet personer och hjälpbehov, gör regeringen bedömningen att de volymantaganden som låg till grund för de beräknade nivåerna i budgetpropositionen tills vidare bör kvarstå som utgångspunkt för de beräknade utgiftsnivåerna för perioden - 2002. Regeringen avser att följa utvecklingen noga. Regeringen har i propositionen Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (1998/99:106) föreslagit att beloppsgränsen för högkostnadsskyddet inom läkemedelsförmånen skall höjas med . Ändringen skall gälla fr.o.m. och beräknas innebära en kostnadsreducering om på helårsbasis. Även med beaktande av den föreslagna besparingsåtgärden tyder nuvarande prognoser på att det finns risk för ytterligare utgiftsökningar . Regeringen avser att följa utvecklingen noga. Regeringen föreslår vidare på tilläggsbudget att ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten . Medlen avser ersättning till personer som steriliserats mot sin vilja - 1975. Regeringen bedömer att de sammanlagda utgifterna för denna ersättning kommer att uppgå till ca , vilket har beaktats i förslaget till utgiftsområdesram. Inom den ram som beräknats för utgiftsområdet för perioden 2002 avser regeringen föreslå att fördelas till handikappområdet för kompetensutveckling, forskning, verksamhets- och teknikutveckling, förstärkt tillsyn samt ytterligare medel till handikapporganisationerna. Vidare har avsatts inom ramen för införande av personliga ombud för psykiskt funktionshindrade. Ytterligare medel har beräknats för bilstöd till handikappade . pågår en översyn av regelverket för bilstödet. I förslaget till ram ingår ytterligare medel till . Medel har även avsatts för bidraget till hälso- och sjukvården för avveckling av , , samt för fortsatta utvecklingsinsatser inom hälso- och sjukvården. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 39 685 80 503 84 893 86 878 86 936 88 006 Utgiftsområdet omfattar socialförsäkrings- förmåner som lämnas vid ohälsa. ingår även arbetsskadeförsäkringen och ersättning för statligt personskadeskydd i utgiftsområdet. Utgifterna för allmän tilläggspension (ATP) i form av förtidspension redovisas under anslaget förtidspensioner. Utgiftsområdet omfattar även administrationskostnaderna för socialförsäkringen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav ca avser förmåner vid ohälsa och avser socialförsäkringsadministrationen. På grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron kommer utgifterna för sjukförsäkringen att öka i förhållande till tidigare beviljade medel. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med budgetpropositionen . Den ökade sjukfrånvaron leder även till att de beräknade utgiftsnivåerna i sjukförsäkringen i budgetpropositionen för ligger lägre än de prognostiserade utgifterna för perioden - 2002. Regeringen avser därför föreslå att ytterligare resurser tillförs. Vidare avser regeringen att tillsätta en utredning för att dels analysera orsakerna till den kraftiga utgiftsutvecklingen, dels föreslå åtgärder för att dämpa densamma. Regeringen avser att återkomma med förslag till åtgärder senast i den ekonomiska vårpropositionen . Förslaget till beräknad utgiftsområdesram åren 2001 2002 innebär att den prognostiserade utgiftsutvecklingen avseende sjukförsäkring och förtidspensioner måste brytas för att balans skall uppnås mellan förväntade utgifter och beräknade ramar. Förslag om ny och förändrad beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) kommer att föreläggas . Förändringen kommer att leda till vissa utgiftsminskningar för sjukförsäkringen . Ytterligare utgiftsreducerande åtgärder föreslås genomföras för att dämpa utgiftstrycket inom utgiftsområdet. En sänkning av medlen för rehabiliteringsinsatser med är inkluderad i förslaget till utgiftsområdesram . I samband med avvecklingen av sjukhus och ombildningen av verksamheten till Försäkringsmedicinskt centrum minskar utgiftsbehovet med och . Effekten av förändringen har beaktats i förslaget till ram . Förändrade regler för beräkning av antagandepoäng i samband med beslut om förtidspension föreslås träda 2000. Åtgärden har beaktats vid beräkningen av utgiftsområdesramen och bedöms leda till utgiftsminskningar med ca , ca och ca . Vidare föreslås s.k. vilande förtidspension införas . Förslaget innebär rätt att få möjlighet att pröva sin arbetsförmåga som rätten till beviljad förtidspension kvarstår. Regeringen bedömer att åtgärden kommer att leda till minskade utgifter för förtidspensionsförmåner med ca vilket även är beaktat vid beräkningen av utgiftsområdesramen. Regeringen återkommer med detaljerade förslag på dessa båda punkter i budgetpropositionen . Regeringen avser också att tillsätta en intern arbetsgrupp som skall utreda utgiftsutvecklingen inom förtidspensionerna och lämna konkreta förslag till åtgärder. Arbetsgruppen skall vara klar i sådan tid att regeringen kan lämna förslag ekonomiska vårproposition. Arbetslinjen skall vara en övergripande utgångspunkt för förslagen. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 62 684 34 315 34 332 33 445 32 632 32 042 Utgiftsområdet omfattar dels folkpension för de ålderspensionärer som saknar ATP, dels pensionstillskott i form av ålderspension. Vidare ingår såväl ATP som folkpension i form av efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till . Därav svarar ålderspensionerna för ca , efterlevandepensionen till vuxna för ca samt bostadstillägget till pensionärer för ca . Jämfört med anslagsnivå beräknas utgifterna för och framöver minska något, främst på grund av att andelen pensionärer med ATP ökar och att färre pensionärer därmed är berättigade till pensionstillskott. Av samma anledning minskar även utgifterna för bostadstillägg till pensionärer. I samband med att beslutet togs att införa ett nytt ålderspensionssystem, beslutades även att delpensionen skall avvecklas. I och med att åld- erspension enligt de nya reglerna kommer att utbetalas skall inga nya delpensioner beviljas. För att kompensera ekonomiskt utsatta grupper för den höjning av högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen, som regeringen föreslagit i propositionen Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. (prop. 1998/99:106), lämnas i samma proposition förslag om att höja pensionstillskottet , vilket innebär en höjning med för en pensionär med fullt pensionstillskott. Förslaget påverkar även anslag under utgiftsområde 10. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 35 910 39 896 41 081 43 468 46 208 46 715 Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer. Stödet utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension och ATP i form av barnpension och vårdbidrag till familjer med handikappade barn. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till . Regeringen avser att föreslå ett nytt system för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Förslaget innebär att större vikt läggs vid att beräkna den förväntade inkomsten. Förslag till nytt system för underhållsstöd lämnas i regeringens proposition 1998/99:78 Beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m. Förslaget innebär en höjning av grundavdraget till samt en justering av procentsatserna för fastställande av återbetalningsbelopp. Regeringen avser vidare att föreslå ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende. Regeringen avser vidare att tillsätta en särskild utredare för att utreda utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet och lämna förslag till utgiftsbegränsande åtgärder. Härvid bör även frågan om inkomstunderlag för underhållsskyldiga prövas. Utredningen bör ske i ett samlat familjepolitiskt perspektiv och förslag till konkreta utgiftsminskande åtgärder skall kunna lämnas senast i den ekonomiska vårproposition . Regeringen avser att höja barnbidragen. En första höjning sker med per barn och månad och med ytterligare . Flerbarnstillägget höjs i motsvarande mån. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 37 331 33 789 33 544 31 917 30 276 29 569 Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och lönegarantiersättning. Inom utgiftsområdet finansieras inkomstrelaterad arbets- löshetsersättning, grundbelopp, utjämningsbidrag, ersättning till dem som får tillfällig avgångsersättning och generationsväxling samt den s.k. aktivare användningen av arbetslöshetsersättningen. Vidare finansieras utbetalning av ersättning till arbetstagare för lönefordringar vid konkurs. uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till ca , varav ca utgörs av bidrag till arbetslöshetsersättning och åtgärderna ovan och ca utgörs av bidrag till lönegarantiersättning. Nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten, jämfört med dem som gjordes i budgetpropositionen , leder till att utgifterna inom utgiftsområdet beräknas öka. Genom beslut med anledning av propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236) lades grunden för en långsiktigt stabil arbetslöshetsförsäkring. I vissa av frågorna som berördes i propositionen avser regeringen att återkomma till . tillsattes en utredning som fick i uppdrag att bl.a. se över frågan om deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen har lämnat sitt slutbetänkande, DELTA Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning (SOU 1999:27). tillsattes dessutom en arbetsgrupp för att utreda frågan om en indexering av dagpenningbeloppets högsta och lägsta nivå. Arbetsgruppen har lämnat en rapport, Indexering av högsta och lägsta dagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 1999:10). Förslagen från utredningen och arbetsgruppen kommer att remissbehandlas. Eftersom arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring har den stor betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt, inte minst i en uppåtgående konjunktur. har tillsatt en arbetsgrupp för att se över regeltillämpningen m.m. inom arbetslöshetsförsäkringen vad gäller kraven på omställning. Översynen skall ta sikte på att förbättra försäkringens samverkan med arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Arbetsgruppen skall mot bakgrund av det grundläggande kravet på att stå till arbetsmarknadens förfogande, som ställs för rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, lämna förslag på preciseringar vad gäller pendlingsavstånd, byte av yrkesområde, byte av bostadsort och acceptabel lönenivå etc. Syftet skall vara att inom ramen för ekonomisk trygghet och rättssäkerhet för den enskilde stimulera de arbetslösa att snabbare få arbeten med nya yrkespositioner och på så sätt underlätta och främja omställningen på arbetsmarknaden. Arbetsgruppen skall vidare analysera arbetsförmedlingarnas kontrollfunktion och föreslå de förbättringar som kan behövas. I uppdraget ingår också att se över hur tillsynen bör organiseras. Arbetsgruppen skall redovisa uppdraget . har genom tilläggsdirektiv (dir. 1997:2) haft i uppdrag att lämna förslag till hur statens kostnader för lönegarantin skall minska med på årsbasis. har i sitt betänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) lämnat förslag som är föremål för remissbehandling. Förslagen beräknas kunna träda i kraft . Av den anledningen bedömer regeringen att prognosen för förbrukningen av anslaget blir ca . Därför bör besparingen på återföras till anslaget. Detta finansieras från utgiftsområdet 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 47 668 48 274 47 553 45 473 45 609 45 930 Utgiftsområdet omfattar till största delen arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förvaltningskostnader och arbetslivsfrågor, samt Europeiska socialfonden. Vidare ingår tillsynsmyndigheter och forskningsmyndigheter inom arbetslivsområdet, Arbetsdomstolen, m.fl. myndigheter samt de av staten helägda bolagen . Under utgiftsområdet återfinns också utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder samt statliga arbetsgivarfrågor. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till ca , varav utgifterna för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder svarar för ca . Jämfört med de preliminära utgiftsområdesramarna som redovisades i budgetpropositionen minskas utgiftsområdet med och . Skillnaden förklaras huvudsakligen av minskad omfattning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de förändringar i anställningsstödet som regeringen föreslår på tilläggsbudget. Omläggningen till en mer tillväxtinriktad arbetsmarknadspolitik fortsätter med tyngdpunkt på platsförmedling och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för att motverka uppkomsten av s.k. flaskhalsar. Regeringen kommer vidare att satsa särskilt på utsatta grupper. Vidare fortsätter arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Det är viktigt att arbetsmarknadsutbildningen fortsätter att utvecklas för att i högre grad bidra till en effektiv matchning mellan efterfrågan och utbud av arbetskraft. Regeringen tillsätter därför en utredning med uppgift att se över arbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet samt den framtida arbetsmarknadsutbildningen. I uppdraget ingår även att tydliggöra gränsdragningen mellan reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning samt att se över möjligheterna till samplanering för att undvika dubbleringar och för att uppnå ett bättre resursutnyttjande. Utgångspunkten är att den reguljära utbildning som bedrivs inom ramen för arbetsmarknadsutbildning, i likhet med , enbart ges till utsatta grupper. Mot denna bakgrund är det angeläget att arbetsförmedlingarna fortsättningsvis prioriterar långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna vad gäller deltagande i t.ex. arbetsmarknadspolitiska åtgärder, så att inte regelförenklingar och minskade åtgärdsvolymer leder till ökad utförsäkring. Vidare kommer regeringen att föreslå en ettårig försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för redan anställda inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Regering avser vidare att förhandla med SwIT-yrkesutbildning (ideell förening bildad av och företagen) om att utöka antalet elevplatser inom ramen för det nationella programmet för IT- utbildning. Regeringen avser även att göra det möjligt för statliga anordnare av arbetspraktik inom natur- , skogs- och kulturmiljövårdsområdet att erhålla ersättning för kringkostnader. För att säkerställa att de regionala kompetensråden skyndsamt kan börja fungera väl i rådande uppgång på arbetsmarknaden skall deras roll och uppgifter förtydligas. Det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall reduceras väsentligt samt fokuseras på arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter. Regelverket skall säkerställa konkurrensneutralitet samt minimera undanträngnings- och inlåsningseffekter. Regeringen avser att återkomma om detta i budgetpropositionen . Under kan () använda sammantaget för tillfälliga personalförstärkningar. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att AMV fortsatt får använda till personalförstärkningar inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av detta belopp skall användas för att särskilt stärka invandrares ställning på arbetsmarknaden. De extra personalresurser som tillförs möjliggör för AMV att i samarbete med kommunerna förbättra tillgången på praktikplatser i samband med sfi-utbildningen (svenska för invandrare). Regeringen avser vidare att initiera en försöksverksamhet med inriktning på att pröva nya metoder och aktörer i syfte att finna effektivare former för att förmedla arbeten till arbetslösa invandrare samt i övrigt öppna nya vägar till arbete. För att öka möjligheten för utsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden föreslår regeringen på tilläggsbudget att anställningsstödet bör förstärkas och förlängas när det gäller anställning av arbetslösa med särskilt långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen. Vidare skall anställningsstödet omformas från ett kontantbidrag till en kreditering av skattekontot för arbetsgivare som anställer en person med anställningsstöd. Regeringen återkommer också med ett förslag om inrättandet av valideringsorgan för utländsk yrkeskompetens och gymnasieutbildning för att förbättra invandrares möjligheter till inträde på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen kommer att ge AMV i uppdrag att genomföra pilotprojekt . Utgångspunkten för förslaget är betänkandet Validering av utländsk yrkeskompetens (SOU 1998:165). För att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få arbete avser regeringen att föreslå att tillföra anslaget för särskilda åtgärder för arbetshandikappade ytterligare utöver de som regeringen föreslår på tilläggsbudget. Därutöver avser regeringen att göra en översyn av de stödformer inom arbetsmarknadspolitiken som riktas till arbetshandikappade i syfte att öka träffsäkerheten och kvaliteten i dessa insatser. Regeringen ser allvarligt på problemen med de stora rekryteringsbehoven inom vården och omsorgen. För att se över problematiken har regeringen tillsatt Kommissionen för rekrytering till vård och omsorg. Kommissionen har till uppgift att kartlägga rekryteringsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekrytering av personal till vård- och omsorgssektorn. Kommissionens arbete skall vara slutfört . Regeringen avser att föreslå att en satsning på kompetensutveckling för anställda genomförs . Kompetensutveckling är i första hand ett ansvar för parterna på arbetsmarknaden. Utgångspunkten för satsningen skall vara det förslag som arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet lämnade . Finansiering och genomförande avses ske inom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3. Hälften av satsningen bör utgöras av medel från socialfonden och hälften av statlig medfinansiering. Satsningen bör uppgå till totalt och respektive . I enlighet med arbetsgruppens förslag förutsätter stimulansen en medfinansiering från arbetsgivarna inom ramen för trepartssamverkan. Förberedelser för nästa programperiod inom , vilken omfattar åren 2000- 2006, pågår på såväl unionsnivå som nationell nivå. En överenskommelse om Agenda 2000 träffades mellan medlemsstaterna. Kommissionen kommer att utarbeta riktlinjer för programarbetet och fastställa budgetramar för bl.a. mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. En särskild utredare för det nya mål 3 m.m. har avlämnat betänkandet Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet - Förslag till inriktning av nya mål 3 inom (SOU 1999:23). Med hänsyn till den tidsplan som gäller inom EU planerar regeringen att lämna uppdrag för programarbetet. Vidare kommer regeringen att ange de organisatoriska formerna för programmen. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen återkomma till med en redovisning av bl.a. mål 3-programmets innehåll och de budgetmässiga konsekvenserna. Riksdagsbehandlingen kommer dock inte vara avslutad då måste överlämna förslag till program till EG- kommissionen. Regeringen avser därför att överlämna programförslagen till kommissionen under förutsättning att senare godkänner medelstilldelningen. Utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1998:141 Medling och lönebildning). Utredningen har föreslagit ett antal åtgärder som syftar till att förbättra lönebildningen, bl.a. att ett nytt medlingsinstitut bör inrättas. Den s.k. samsynsgruppen har haft i uppdrag att utreda möjligheten för arbetsmarknadens parter att komma överens om spelreglerna kring lönebildningen och andra frågor. Utredningens betänkande och samsynsgruppens rapport bereds nu inom . Regeringen avser att lämna en proposition till om de förändringar i ramarna för lönebildningen som behöver vidtas för att det skall vara möjligt att uppnå målet om sysselsättningsgrad . Regeringen återkommer i budgetpropositionen för med förslag om medel till det nya medlingsinstitutet. Utgiftsområde 15 Studiestöd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 21 919 22 447 21 051 22 136 24 161 24 509 Utgiftsområdet omfattar statens utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskola. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till ca , varav avser studiehjälp till gymnasieungdomar, avser vuxenstudiestöd och avser studiemedel. inleddes den femåriga satsningen på vuxenutbildning, . har antalet platser successivt ökat. Re- geringen föreslår att i stort ligger kvar på samma nivå som fram till och med , vilket innebär att den tidigare planerade utbyggnaden inte kan komma till stånd. Satsningen fortsätter därefter på en lägre nivå . Regeringen avser att återkomma till , efter det att underlag inhämtats av den parlamentariska kunskapslyftskommittén, beträffande perioden . Regeringens förslag innebär att besparingar uppgående till genomförs samt . Besparingarna tas ut inom utgiftsområde 15 Studiestöd vad avser studiestödskostnaderna samt inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning vad avser utbildningskostnaderna. Genom att den tidigare planerade utbyggnaden av inte kommer till stånd kan den tidigare beslutade besparingen om inom område tas ut delvis inom utgiftsområde 15 Studiestöd och delvis inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen har tidigare aviserat en proposi- tion om ett reformerat studiestödssystem. Medel har beräknats under utgiftsområdet för detta än- damål med avsikten att införa ett reformerat stu- diestödssystem med början . Utbyggnaden av grundutbildningen vid uni- versitet och högskolor som beslutats avseende perioden 2000 bör fortsätta.