prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta innebär att löpande pensionsutbetalningar skall finansieras med de löpande pensionsavgifter som inbetalas till pensionssystemen av den förvärvsarbetande generationen. Enligt dagens regler tas emellertid dessutom såväl skattemedel som andra inkomster i anspråk för att täcka pensionsutgifterna. Sådana inkomster härrör bland annat från AP-fonden. Ett syfte med AP- fonden var att den skulle utgöra en buffert mot tillfälliga variationer i avgiftsbetalningarna och/eller pensionerna mellan olika år. Ett annat syfte var att bidra till sparandet i den svenska ekonomin. införs ett nytt pensionssystem. Det berör alla som är födda och senare och baseras på avgifter som betalats in under hela det yrkesverksamma livet. Till det nya pensionssystemet skall, enligt principöverenskommelsen, avgifter på tas ut på löner upp till taket (). Av avgifterna på går till "fördelningssystemet", det vill säga AP-fonderna för utbetalning av årets pensioner och till individuellt fondsparande i så kallade premiereserver. Eliminering Statens aktier i statliga bolag, med ett bokfört värde av 135 (125) miljarder kronor, redovisas främst av . Då sammanställningen av den statliga sektorn även omfattar statliga bolag, banker och finansinstitut elimineras aktierna mot bolagens kapital för att undvika dubbel redovisning. Även på 1 (1) miljard kronor ingår i myndigheterna och elimineras därför mot kapital. Affärsverkens aktier i dotterbolag elimineras med ett bokfört värde av . Däremot har inte AP- fondens innehav av statspapper eliminerats mot statsskulden. AP-fondens innehav av statspapper per var bokfört till 242 (229) miljarder kronor. Skillnaden mellan innehav i elimineringsunderlaget och not 22 Aktier och andelar i intresse- och dotterföretag består till största del av innehavet i Nordbanken , som redovisas under not 13 Värdepapper och andelar i den konsoliderade balansräkningen för staten. Den totala summan i elimineringsunderlaget stämmer inte heller helt överens med bilaga 1.5, vilket kan förklaras med att myndigheterna inte haft tillgång till bolagens årsredovisningar och bygger istället en stor del av sin redovisning på delårsrapporter. Miljoner kronor 1998 1997 133 174 123 179 1 000,0 1 000 Summa 134 174 124 179 80 50 716 716 74 62 Summa 870 827 Övriga myndigheter 147 134 Totalt 135 191 125 141 4 Avgifter till och bidrag från EU blev medlem av den Europeiska Unionen (EU). Enligt Maas- trichtfördraget består EU av tre s.k. pelare. Den första pelaren omfattar den före detta Europeiska ekonomiska gemenskapen och den monetära unionen. Den andra pelaren utgörs av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den tredje av det inrikespolitiska samarbetet. EU:s gemenskapsbudget finansierar i första hand åtgärder inom den första pelaren av samarbetet samt administrationen av de övriga två pelarna. Avgifter till EU Gemenskapsbudgeten benämns EU:s egna medel och finansieras i huvudsak med avgifter från medlemsländerna. har den avgift erlägger delats in i fyra poster. kommer den s.k. Storbritannien-avgiften att redovisas som en separat femte post. Under 1995-1998 har avgift reducerats med en successivt sjunkande s.k. infasningsrabatt. Den totala avgiftens olika beståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. Tullavgifter Tullavgifter tas ut vid handel med icke-med- lemsländer. Av intäkterna går till EU. Resterande får behållas för att finansiera administrationskostnader. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Avser avgifter eller tillägg inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken samt den gemensamma sockermarknaden. Även vad gäller dessa avgifter tillfaller EU-budgeten. Mervärdesskattebaserad avgift Denna avgift beräknas som en procentuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen som beräknas på ett enhetligt sätt för alla medlemsländer. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster i ett land. Avgift som baseras på BNI Denna avgift beräknas som en procentuell andel av medlemslandets bruttonationalinkomst (BNI) beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Storbritannien-avgift har beviljats en s.k. budgetrabatt på avgiften som finansieras gemensamt av övriga medlemsländer. Beslutet om rabatten togs då den brittiska ekonomin hade problem. Rabatten har i första hand redovisats under den mervärdesskattebaserade avgiften. kommer den att redovisas som en separat avgiftspost och beräknas då uppgå till ca . Finansiering vid sidan om gemenskapsbudgeten Utöver gemenskapsbudgeten finns tre andra finansiella instrument. Dessa är den Europeiska investeringsbanken (EIB), och Europeiska kol- och stålgemenskapen. har tillskjutit medel till EIB:s totala kapital med sammanlagt . I och med betalning var initiala kapitaltillskott till EIB slutbetalat. EIB:s uppgift är i första hand att bidra till en balanserad regional utveckling inom EU genom att finansiera investeringar i de mest eftersatta regionerna. Avgiftens förväntade utveckling Enligt tidigare beslut om EU-budgetens utveckling sker en successiv förskjutning av avgiftens tyngdpunkt från den mervärdesskattebaserade avgiften till BNI- avgiften. Bland annat detta har den effekten att andel av gemenskapsbudgetens finansiering successivt ökar. Bidrag från EU De medel erhåller som bidrag från EU kommer huvudsakligen från gemenskapsbudgeten. Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädesersättning och exportstöd. Dessutom erhålls olika former av strukturstöd som t.ex. regional- och arbetsmarknadsstöd liksom medel från forsknings- och utvecklingsprogram. I följande tabell sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU och den svenska statsbudgeten samt en prognos . Tabell 1.5 Det kassamässiga flödet mellan EU och statsbudgeten Miljoner kronor 1999 Prognos 1998 1997 1996 1995 Tullavgift 2 780 3 Jordbruksavgifter 340 359 286 222 164 Momsbaserad avgift 8 021 9 149 10 298 8 087 8 642 BNI-baserad avgift 9 772 8 672 6 736 5 419 3 518 Storbritannien- avgift 1 775 Summa avgifter 22 688 21 210 20 181 16 774 15 448 Infasningsrabatt 0 -275 -657 -3 622 -4 531 Nettoavgift 22 688 20 935 19 524 13 152 10 917 Bidrag från EU -10 349 -9 580 -8 228 -6 771 -1 130 Nettoflöde mellan EU och statsbudgeten 12 339 11 355 11 296 6 381 9 787 Den minskning av nettoflödet som skedde , respektive den ökning som skedde följande år, har påverkats av periodiseringseffekter. Sådana effekter kan uppkomma då vissa avgifter beräknas utifrån prognoser varefter en avräkning sker mot verkligt utfall. Den höjning som skett under medlemsåren har i realiteten varit successivt stigande bl.a. som en följd av avtrappningen av infasningsrabatten. Uppgifterna i tabellen ger dock ingen helhets- bild av alla effekter av EU-medlemskapet för statsbudgeten. Hänsyn måste i så fall även tas till de anslag som helt eller delvis finansieras av EU- bidrag. Vidare förekommer utgifter föranledda av EU-medlemskapet under myndigheternas förvaltningsanslag. Å andra sidan erhålls vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. Dessutom förekommer naturligtvis indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna. 5 Statliga dotter- och intresseföretag Tabell 1.6 Statliga dotter- och intresseföretag Statliga dotter- och intresseföretag värde Bokfört värde Ägarandel 98 (97) Utdelning 98 Utdelning 97 Börsvärde Börsvärde 50,0 50,0 100 4 478,8 4 247,9 100 381,4 352,7 100 22,3 A O Dom Svetsii 13,0 1 766,3 1 440,5 100 (66,7) 1 500,0 200,0 1) 7 899,9 7 913,9 50,4 (50,2) 306,5 292,6 7 133,7 11 478,2 AB Bostadsgaranti 2,5 2,2 50 2) 797,5 724,0 25 9,1 9,2 759,6 894,8 3) 9 371,0 9 872,0 100 1509,7 300,0 247,5 0 (25) 1 310,4 3 673,2 4 534,2 100 925 325,0 gruvor AB 3,0 3,0 100 AB Kanalbolag 36,4 35,9 100 Tekniska Högskola 6 -0,2 4,0 100 Holdingbolaget vid 2,7 6,1 100 Holdingbolaget vid 6,3 5,2 100 73,7 74,3 100 2,2 2,0 (Operan) 6,4 20,7 100 AB Kurortsverksamhet 27,0 27,0 100 8 802,0 8 392,0 100 289,8 428,4 Lunds Universitets 38,6 10,8 100 4 846,0 3 601,0 100 1 000,0 1 000,0 100 1 601,3 1 689,0 100 104,1 108,3 100 6,5 6,5 2 988,7 2 550,8 50 141 105,8 2 626,1 0(100) () 65,8 33,1 50 7) 1 284,4 3 451,0 3 216,0 100 150 470,0 6 213,0 6 085,9 100 235 200,0 AB 258,0 254,7 52 1,8 AB 2 224,3 2 219,9 50 354,6 329,0 56,9 84,9 100 23,6 7,5 Svenska 1,9 3,4 100 Svenskhemmet A/S 6,1 5,3 100 , SGAB 34,6 31,9 100 forskningsinstitut , SP 186,6 175,8 100 AB Swedcarrier 716,0 715,8 100 1 053,0 981,1 100 115 90,0 26 927,0 23 294,0 100 1210 1 152,0 978,1 953,8 100 12 5,3 Universitetsholding i 4,6 5,1 100 Universitets 8,1 7,9 100 1 919,6 1 900,0 100 415 270,0 31 793,0 29 484,0 100 1500 1 500,0 3 529,0 3 689,0 100 10 Totalt 130 517,9 121 388,7 8 739,6 11 993,3 Staten innehar även en ägarandel på i Nordbanken . Ägarandelen som uppgick till 4 1998 redovisas under omsättningstillgångar och värderas till anskaffningsvärdet. 1) Av ägarandelen avser indirekt ägande från Förvaltningsaktiebolaget . 2) Av ägarandelen avser indirekt ägande från Förvaltningsaktiebolaget . 3) ingår i . 4) Av ägarandelen 1997 avser indirekt ägande från Förvaltningsaktiebolaget . 5) AB Swedcarrier redovisas till anskaffningsvärde. 7) har erhållits genom utdelning från 6 Statliga myndigheter och fonder 1998 Myndigheter A Alkoholinspektionen Allmänna advokatbyråerna Arbetarskyddsstyrelsen för ljud och bild B Barnombudsmannen , Bostadsdelegationen C Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet Civilbefälhavaren i Norra civilområdet Civilbefälhavaren i Södra civilområdet D Datainspektionen Delegationen för genomförande av vissa EU- program Delegationen för utländska investeringar i Delegationen för översättning av F /Försvarshögskolan Försvarsmakten G för radio och TV H Handelsflottans kultur och fritidsråd Handikappombudsmannen forskningsrådet , i /i /i i /i Högskolan på J Justitiekanslern och K Kammarkollegiet för miljöskydd Kristinaskolan, i Kungliga Slottsstaten L // Lotteriinspektionen , affv i i i i i i i i i län i i i i län i i i län i i i i i i län i i N för offentlig upphandling O Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och diskriminering i R Radio- och och statens historiska museer ombudsmän revisorer Rådet för forskning om universitet och högskolor Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU S Sameskolstyrelsen , affv Skogs- och jordbrukets forskningsråd av medicinsk metodik i skolan forskning utbildningsstöd , affv Statens konstmuseer Statens löne- och pensionsverk Statens musiksamlingar för internationella adoptionsfrågor Statens skola för vuxna i Statens skola för vuxna i Statens utsädeskontroll för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för kärnavfallsfonden Styrelsen för psykologiskt försvar , affv Svenskt biografiskt lexikon geologiska undersökning riksbank Säkerhetspolisen T Talboks- och i Tomtebodaskolans resurscenter Turistdelegationen U universitet universitets datacentral V Verket för högskoleservice Vänerskolan, Ö Östervångsskolan, för totalförsvaret Fondställningar per i Tabell 1.7 Fondställningar per Miljoner kronor Fond Fondens kapital arvsfonden 709,8 Kammarkollegiet Arbetsskadefonden 0 Avvecklad 1998 Batterifonden 115,7 Bilskrotningsfonden 711,2 Clearingfonden 0 Avvecklad 1998 Delpensionsfonden 0 Avvecklad 1998 Energiteknikfonden 0 Avvecklad 1998 Folkpensionsfonden 60,0 Fond för frivillig pensionsförsäkring 811,0 Jordfonden 337,2 Kärnavfallsfonden 22 043,8 Lönegarantifonden 0 Avvecklad 1998 Skyltfonden 23,7 7 Nyckeltal för statliga bolag av försäljningen och övriga rörelseintäkter Tabell 1.8 Omsättning Miljoner kronor 1998 1997 1996 1995 23 449 21 536 24 107 20 765 24 138 21 280 19 316 21 836 * 14 293 11 659 11 329 15 075 3 531 4 430 3 098 3 729 5 313 5 387 4 891 4 557 24359 23 424 22 725 22 271 1 St Akademiska hus AB 3 261 3 126 2 0 0 , AB 12 924 11 464 10 903 Swedcarrier, AB 6 779 5 463 5 550 8 402 15 766 15 612 15 987 16 155 56 128 47 631 44 100 41 060 3 479 3 253 3 223 4 125 28 652 29 556 29 760 27 150 253 256 215 211 Nettovinst Ett företags totala intäkter minus alla kostnader som uppkommit för att skapa intäkterna. Tabell 1.9 Nettovinst Miljoner kronor 1998 1997 1996 1995 254 799 801 426 710 772 1 407 3 418 * 512 207 285 -494 1 750 1 194 191 494 672 858 670 657 752 726 363 454 838 799 801 1 290 St Akademiska hus AB 528 575 421 408 772 174 , AB 3 938 3 612 2 640 Swedcarrier, AB 172 -60 395 392 254 174 104 58 4 491 2 735 2 304 2 234 862 496 173 518 2 664 3 399 3 658 3 576 44 57 38 19 Kassalikviditet Visar företagets kortsiktiga betalningsberedskap. Beräkningsformel: (Omsättningstillgångar varulager) / kortfristiga skulder Tabell 1.10 Kassalikviditet I procent 1998 1997 1996 1995 87 119 102 80 49 54 112 112 * 88 88 73 73 29 59 19 26 483 500 464 467 73 86 83 84 212 119 102 St Akademiska hus AB 87 41 31 35 0 0 , AB 336 400 337 Swedcarrier, AB 86 85 86 62 110 91 77 74 67 70 69 74 253 200 154 171 76 62 77 54 480 Soliditet Soliditet beskriver ett företags kapitalstruktur, med avseende på andelen eget kapital i förhållande till det totala kapitalet. Därmed visar soliditet ett företags förmåga att med hjälp av befintligt eget kapital absorbera förluster. Beräkningsformel: Justerat eget kapital / (Summa skulder + eget kapital) Tabell 1.11 Soliditet I procent 1998 1997 1996 1995 24 41 33 30 45 48 58 57 * 26 25 24 21 51 39 36 34 72 75 75 75 7 6 5 5 40 37 33 St Akademiska hus AB 30 35 35 42 100 98 , AB 74 77 72 Swedcarrier, AB 25 37 35 29 33 32 30 28 40 38 37 37 38 43 50 42 40 42 39 37 74 65 60 51 Skuldsättningsgrad Talar om hur mycket externt kapital som lånats per egen krona. Beräkningsformel: (Genomsnittliga justerade kortfristiga + långfristiga skulder) / Genomsnittligt eget kapital Tabell 1.12 Skuldsättningsgrad I procent 1998 1997 1996 1995 0,78 0,50 0,85 0,62 0,40 0,26 0,27 * 0,98 0,82 0,88 0,76 0,93 1,26 1,47 1,49 0,15 0,03 0,11 0,17 0,49 0,37 0,35 0,27 0,00 0,50 0,85 St Akademiska hus AB 1,74 0,82 0,00 , AB 0,33 0,34 0,38 Swedcarrier, AB 0,24 0,51 0,38 0,75 0,90 0,91 0,94 0,00 0,00 0,00 0,00 0,81 0,86 1,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Räntabilitet på totalt kapital Visar hur effektivt kapitalet har utnyttjats för att generera vinst. Beräkningsformel: (Kapitaltäckningsgrad / genomsnittliga tillgångar (år 1 och 2)) Tabell 1.13 Räntabilitet på totalt kapital I procent 1998 1997 1996 1995 87 15 17 5 5 8 21 * 6 2 4 -2 11 17 7 8 9 11 9 9 4 2 1 2 14 15 17 St Akademiska hus AB 7 8 8 , AB 78 87 145 Swedcarrier, AB 11 4 16 10 11 8 10 12 6 6 6 29 20 8 17 8 10 11 Räntabilitet på eget kapital Bedömning av huruvida ett resultat över en pe- riod ger tillfredsställande ersättning efter skatt med hänsyn till ägarens kapitalinsats. Beräkningsformel: (Resultat efter finansiella poster * / genomsnittligt justerat eget kapital) Tabell 1.14 Ränta på eget kapital I procent 1998 1997 1996 1995 11 31 41 5 5 9 26 * 14 8 10 -9 14 18 3 8 8 11 9 9 32 23 11 19 26 31 41 St Akademiska hus AB 8 9 9 , AB 75 90 156 Swedcarrier, AB 15 -1 32 23 23 19 12 20 13 13 12 52 30 14 31 10 13 14 22 34 31 19 Räntabilitet på sysselsatt kapital Ger en bild av företagets lönsamhet oberoende av hur finansieringen skett. Beräkningsformel: (Kapitaltäckningsgrad / genomsnittligt justerat eget kapital + räntebärande kortfristiga och långfristiga skulder) Tabell 1.15 Ränta på sysselsatt kapital I procent 1998 1997 1996 1995 9 27 29 7 7 11 29 * 13 5 9 -4 13 15 9 9 10 14 10 10 35 29 22 35 37 27 29 St Akademiska hus AB 8 22 20 , AB 78 87 145 Swedcarrier, AB 28 7 36 39 34 25 30 18 9 9 8 73 39 18 41 11 13 14 27 44 40 26 Tillgångars omsättningshastighet Beskriver hur många omsättningskronor som genererats per investerad krona. Beräkningsformel: (Rörelseintäkter / genomsnittligt totalt kapital) Tabell 1.16 Tillgångarnas omsättningshastighet I procent 1998 1997 1996 1995 3,18 2,82 3,41 0,74 0,75 0,76 0,97 * 1,17 1,00 0,90 1,05 0,17 0,23 0,17 0,19 0,45 0,47 0,45 0,42 0,76 0,34 0,35 0,39 0,14 2,99 3,41 St Akademiska hus AB 0,17 0,18 0,16 , AB 2,57 2,75 5,99 Swedcarrier, AB 1,86 1,30 1,00 1,15 4,59 4,84 5,00 0,86 0,76 0,74 0,73 0,95 0,97 0,94 0,96 0,35 0,38 0,39 0,76 0,88 0,90 0,96 * ingår bl.a. i Bilaga 2 Anslag och inkomsttitla r som blivit föremål för särskilt avräknings- förfarande Bilaga 2 Anslag och inkomsttitlar som blivit föremål för särskilt avräkningsförfarande Avräkning av anslag och inkomsttitlar 5 Avräkning av anslag och inkomsttitlar Med anledning av finansutskottets betänkande 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284 redovisas nedan vilka anslag som och 1998 blivit föremål för särskilt avräkningsförfarande enligt bemyndigande. Redogörelse görs med utgångspunkt från de olika typfall som presenterades i regeringens proposition 1996/97:150. Anslag för grundutbildning Universitet och högskolor tilldelas anslag för grundutbildning på grundval av fastställda ersättningsbelopp för helårsprestationer och helårsstudenter. Enligt statsmakternas beslut (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) avräknas anslaget preliminärt när medel månatligen tillförs respektive myndighets räntekonto i , dvs. normalt med en tolftedel . I samband med bokslutet görs en slutlig avräkning grundad på antalet utförda prestationer. Detta är ett avräkningsförfarande som varken är kassa- eller utgiftsmässigt. Avräkningsgrunden tillämpas för följande anslag: Uo Anslagsbeteckning och nam Statsbudget 97, tkr Statsbudget 98, tkr 16 B1 , grundutbildning 763 015 766 767 16 B3 , grundutbildning 1 228 535 1 165 260 16 B5 , grundutbildning 926 538 926 126 16 B7 , grundutbildning 631 848 647 173 16 B9 634 097 677 386 16 577 673 638 344 16 B13 307 388 295 824 16 B15 622 837 676 183 16 B17 322 002 351 662 16 B19 21 995 22 248 16 52 273 53 284 16 B21 125 528 168 506 16 B22 166 828 185 586 16 B23 /166 145 186 991 16 B24 100 710 127 659 16 B25 172 385 172 385 16 B26 /96 554 127 406 16 B27 247 545 274 584 16 B28 126 461 150 031 16 B29 95 901 126 990 16 B30 /80 533 94 030 16 B31 197 693 225 300 16 B32 232 609 273 355 16 B33 Högskoleutbildning på 31 918 40 725 16 B34 Idrotttshögskolan i 33 396 33 997 16 B35 95 437 96 727 16 B36 45 377 45 749 16 B37 80 450 81 574 16 B38 i 275 532 280 765 16 B39 304 B40 203 776 267 925 16 B41 i 13 165 13 352 16 B42 75 975 99 006 16 B43 21 743 21 924 Anslag för forskning och forskarutbildning m.m. Anslag för forskning och forskarutbildning avräknas definitivt när medel månatligen tillförs respektive myndighets räntekonto i . Avräkningen är varken kassa- eller utgiftsmässig. Förfarandet, som grundar sig på statsmakternas beslut (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388), tillämpas för följande anslag: Uo Anslagsbeteckning och namn Tilldelat 97, tkr Tilldelat 98, tkr 16 B2 906 412 952 889 16 B4 941 950 977 689 16 B6 723 664 784 320 16 B8 743 788 776 182 16 500 155 522 150 16 323 203 343 420 16 B14 558 025 603 168 16 B16 487 667 506 043 16 B18 166 997 178 285 16 B46: 1-26 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 295 196 438 686 16 Del av D17:9 Särskilda utgifter för forskningsändamål, Medel till regeringens förfogande för särskilda utgifter för forskningsändamål 16 000 15 A2:07 Utveckling av skolväsende och barnomsorg, särskilda uppgifter rörande svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare (i ) 2 500 17 J2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen, 820 820 16 B 45:2 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., finansiering av lånekostnader (, Universiteten i och ) 21 280 16 B45:12 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., Fortbildning av journalister () 853 16 B45:9 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (, och ) 4 086 16 B45:11 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. () 171 130 16 B45:12 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (För regeringens fördelning) 37 609 16 D20:2 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål (bå95/96), till regeringens disposition 2 000 23 G1 980 773 1 021 979 Anslag för bidrag till statliga myndigheter som i övrigt bedriver avgiftsfinansierad verksamhet För anslag av denna typ tillämpas ett motsvarande avräkningsförfarande som för anslag för forskning och forskarutbildning m.m. Följande anslag har identifierats: Uo Anslagsbeteckning och namn Tilldelat 97, tkr Tilldelat 98, tkr 22 E1 32 205 29 203 22 E4 Bidrag till m.m. 31 469 188 751 16 C3 Anslagspost 2, CSN 23 000 Statsinkomster som inte är skatter Statsinkomster som inte är skatter i vid mening skall enligt bestämmelserna i budgetlagen avräknas mot inkomsttitlar på inkomstmässig grund. I en del fall tillämpas dock av praktiska skäl en kassamässig avräkning. Det görs t.ex. ifråga om vissa offentligrättsliga avgifter, återbetalningar av lån och ränteinkomster på studielån. Det kan förekomma att en och samma inkomsttitel till viss del avräknas inkomstmässigt och till viss del kassamässigt. I vissa fall är det också svårt att definiera om en viss avräkningsprincip är kassamässig eller inkomstmässig, t.ex. vid bokföring av ansökningsavgifter. En total kartläggning av avvikande avräkningsprincip kräver kontakt med samtliga myndigheter som redovisar inkomster mot inkomsttitel och djupgående diskussioner om hur inkomstmässighet respektive kassamässighet bör definieras i varje enskilt fall. Det finns också en gråzon mellan vad som är skatt respektive inte är skatt, exempelvis har böter i detta kartläggningsarbete betraktats som skatt. I det följande ges några exempel då statsinkomster som inte är skatter avräknas kassamässigt: Inkomsttitel Myndighet Utfall 97, tkr Utfall 98, tkr 2343 Räntor studielån CSN 1 178 983 1 438 122 2394 Ränteinkomster (delvis) 2525 Finansieringsavgift för A-kassor AMS 1 718 921 2 491 504 2526 Utjämningsavgift för A-kassor AMS 64 119 66 012 2539 Täktavgift (beroende på defininition av inkomst) Länsstyrelser 25 779 24 416 2541 Avgifter vid (delvis) Bidrag m.m. från EU I prop. 1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskap i unionen behandlades principer för budgetering och redovisning av medel som betalar till respektive tar emot från EU. För att nå tydlighet och fullständighet i den ekonomiska redovisningen på statsbudgeten föreslog regeringen att bruttoredovisning skall tillämpas av såväl utgifterna som inkomsterna. anslöt sig till detta förslag (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Bidrag m.m. från EU kan inte sägas utgöra skatteinkomster i vid mening. Ändå är det naturligt att de avräknas mot inkomsttitlar på kassamässig grund, bl. a. eftersom avgiften till EU enligt de generella reglerna skall avräknas kassamässigt. Bidrag m.m. från EU tillförs följande inkomsttitlar: Inkomsttitel Myndighet Utfall 97, tkr Utfall 98, tkr 6111-6121 Bidrag från 6 634 019 7 245 919 6211Bidrag från 175 618 5 394 6311 Bidrag från och länsstyrelser 612 338 451 265 6411 Bidrag från AMS och länsstyrelser 668 276 1670 678 6511 Bidrag till transeuropeiska nätverk , , , och SJ 93 657 144 604 6911 Bidrag till transeuropeiska nätverk , m.fl. 44 419 94 936 Bilaga 3 Specifikatio n av statsbudget ens inkomster Bilaga 3 Specifikation av statsbudgetens inkomster Specifikation statsbudgetens inkomster 5 Tabell 03 Specifikation statsbudgetens inkomster Tusental kronor Statsbudget Utfall inkomster Utfall utgifter Nettoinkomst nettoutgift Avvikelse mot statsbudget 1000 Skatter m.m. 602 096 493 639 692 084 37 595 591 1100 Skatt på inkomst 98 934 396 114 234 913 15 300 517 1111 Fysiska personers inkomstskatt, netto 34 205 364 418 590 052 378 758 830 39 831 222 5 625 858 1121 Juridiska personers inkomstskatt, netto 57 884 Beskattning av tjänstegruppliv 1 080 000 802 241 -277 759 1131 Ofördelbara inkomstskatter 3 000 000 2 131 558 -868 442 1141 Kupongskatt 1 650 000 1 964 759 314 759 1144 Lotteriskatt 1 115 000 1 182 689 67 689 1200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter 208 777 250 210 857 419 2 080 169 1211 Folkpensionsavgift 52 303 082 53 153 577 850 495 1221 Sjukförsäkringsavgift 58 425 708 59 334 599 908 891 1231 Barnomsorgsavgift 0 -429 -429 1241 Utbildningsavgift 0