prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Övrigt (1,04 mdkr): Nationellt stöd, bekämp- ande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. Utgifterna inom utgiftsområdet styrs till stor del av och kan påverkas endast genom förändringar av den gemensamma jord- brukspolitiken (CAP). 20.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 10 866,1 13 725,6 12 702,2 11 973,9 13 153,8 13 167,6 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96 och 1997. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna inom utgiftsområdet ökade kraftigt det förlängda /96 och är nu mer än dubbelt så höga jämfört före EU- medlemskapet (löpande priser), vilket förklaras av att ett antal nya EU-stöd införts. Utgiftsutvecklingen budgetåren 1993/ Tre särskilt viktiga verksamheter lyfts fram: Vid () byggdes antalet utbildningsplatser ut med 200 stycken . Ytterligare 450 platser tillskapas innevarande år. En fortsatt utbyggnad har be- slutats . Det innebär att antalet utbildningsplatser kommer att vara 1 270 fler än . Arbetsmarknaden för utexamine- rade studenter från SLU har visat sig vara god. höjdes nivån i miljöersättningspro- grammet med för att främja flerårig vallodling. Innevarande år höjdes nivån med ytterligare , vilket inne- bär att hela den ram som tilldelades i medlemskapsförhandlingarna nu utnyttjas. Ut- värdering av programmet pågår men mycket tyder på att de mål som satts upp kommer, med något undantag, att kunna uppnås. Det har inneburit en positiv utveckling av den ekologiska produktionens omfattning och att höga natur- och kulturvärden knutna till od- lingslandskapet uppmärksammats i högre grad . infördes dessutom ett nytt in- vesteringsstöd till jordbruket. Stödet uppgår till och medfinansieras av EU. Administrationen av EU-stöden till jord- bruket (kontroller, utbetalningar, ADB-system, m.m.) tar betydande resurser i anspråk. uppgick hanteringskostnaderna, främst vid Jord- bruksverket och länsstyrelserna, till . Om även övriga kostnader inräknas, så- som räntekostnader för förskotterade bidrag och jordbrukets blockdatabas samt med beaktande av intäkter som erhållits från EU för vissa delar av hanteringen, uppgick nettokostnaderna till . EU ställer höga krav på sä- kerhet i utbetalningssystemen, att kontroller utförs i tillräcklig omfattning samt att bidragen utbetalas till stödmottagarna inom fastlagda tids- gränser. Om regelverket inte följs riskerar med- lemsländerna att vidkännas kännbara sanktioner. Den omfattande jordbruksadministrationen har emellertid bidragit till att till skillnad från flertalet övriga medlemsländer, ännu inte har drabbats av någon sanktion vilket får ses som ett gott betyg. Dock har vissa brister uppmärksammats vid revisionsbesök. Mål De viktigaste målen inom utgiftsområdet är bl.a.: reformerad gemensam jordbrukspolitik och fiskeripolitik, produktion av säkra livsmedel med hög kva- litet och förstärkning av konsumentperspek- tivet, gott hälsotillstånd bland husdjuren, värnande av jordbrukets natur- och kultur- miljö, ekologisk hållbar livsmedelsproduktion för ökad sysselsättning, regional balans och ut- hållig tillväxt. Målen för EG:s gemensamma jordbrukspolitik (Common Agricultural Policy, CAP) formule- rades redan i . Målen som fort- farande gäller formuleras i artiklarna 38 43: höjd produktivitet inom jordbruket, skälig levnadsstandard för jordbrukarna, marknadsstabilitet, tryggad livsmedelsförsörjning, skäliga livsmedelspriser för konsumenterna. I arbetet med att medverka till en övergripande reform av CAP skall verka för en jord- bruks- och livsmedelspolitik inom EU med tre övergripande mål (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241): 1 Jordbruks- och livsmedelsföretagens produk- tion skall styras av konsumenternas efter- frågan. 2 Produktionen skall vara såväl ekologiskt som ekonomiskt hållbar på lång sikt. 3 EU skall även medverka till att förbättra den globala livsmedelssäkerheten. Den gemensamma fiskeripolitiken (Common Fisheries Policy, CFP) syftar till ett ändamåls- enligt och ansvarsfullt utnyttjande av de levande resurserna i vattnen och inom vattenbruket, som hänsyn tas till fiskerisektorns in- tresse av en långsiktig utveckling och de ekono- miska och sociala förhållandena inom sektorn. Vidare att hänsyn tas till konsumenternas in- tressen och till de biologiska begränsningarna som följer av hänsynen till det eko- systemet. Målen för den nationella fiskeripoliti- ken framgår av avsnitt 5 Fiske. Övriga mål inom utgiftsområdet redovisas i avsnitten för respektive verksamhetsområde. Prioriteringar En ny myndighet för ekonomiska analyser av jordbrukspolitiken. Kompletterande utbildning för utländska veterinärer. En ny djurskyddsprofessur. Resursförstärkning för lantbruks- universitet. Ersättning för viltskador. Arbetet med att förhindra antibiotikaresistens och EHEC-smitta. Produktions- och miljörådgivning till skogs- ägarna. Biotopskydd inom skogsbruket. 20.3 Resultatbedömning 20.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Jordbruket Jordbruksnäringen beräknas sysselsätta ca 90 000 personer i nästan lika många jordbruksföretag. Sektorn utgörs således till en betydande del av småföretag. En fortsatt strukturomvandling inom jordbrukssektorn har inneburit att antalet sysselsatta inom sektorn har minskat. har företagen emellertid blivit större och mer produktiva. Även besättningsstorlekarna har ökat. För t.ex. mjölkföretag har det genomsnitt- liga antalet mjölkkor ökat från 18 till 30 . 1990 1994 1995 1996 1997 99 241 96 172 92 546 90 854 88 387 Den genomsnittliga årliga förändringen 1990 94 1994 97 -0,-2, Åkermarken är till stor del koncentrerad till slättbygderna i Syd- och . Spann- målsodlingen har ökat i så gott som hela landet men ökningen har varit procentuellt störst i norra . På animaliesidan har såväl produktion som konsumtion av griskött och fjäderfäkött ökat . Produktionen av nötkött har i stort sett varit oförändrad medan konsumtionen har fortsatt att öka. An- talet företag med nötkreatur har minskat pro- centuellt mer än sektorn i sin helhet. Tabell 2.2 med nötkreatur 1990 1994 1995 1996 1997 47 347 44 Den genomsnittliga årliga förändringen 1990 94 1994 97 Efter en minskning har mjölkproduk- tionen ökat marginellt . Antalet mjölkföretag har däremot minskat. Förändringarna av antalet nötkreatur och svin har varit relativt små. Ungefär två tredjedelar av mjölkkor och övriga nötkreatur finns inom stödområdena. Produktionen av svin, liksom av fjäderfä, är däremot kraftigt koncent- rerad till slättbygderna. Den ekonomiska utvecklingen inom jord- brukssektorn för perioden 1998 redovisat i driftsöverskott, dvs. de totala intäkterna minus de totala kostnaderna: Tabell 2.3 Den ekonomiska utvecklingen inom jordbrukssektorn Miljoner kronor 1994 1995 1996 1997 (prel) 1998 (prognos) Intäkter 28 565 30 424 30 240 31 144 31 799 Kostna- der 26 334 26 781 28 Drifts- över- skott 2 231 3 643 2 203 3 Förändringarna i driftsöverskott beror till största delen på EG-stö- dens storlek i förhållande till tidigare svenska stöd. påverkades driftsöver- skotten av återbetalningar av det svenska om- ställningsstödet samt att vissa stödutbetalningar först ägde rum . Enligt uppföljning om jord- bruksstödet uppgick stöden till ca , vilket motsvarar av jordbrukets intäkter om ca 30 miljarder kro- nor. Lönsamhetsutvecklingen har varierat mellan olika produktionsgrenar. I såväl spannmåls- som sockerbetsproduktionen steg lönsamheten i samband med prishöj- ningar samt höjda arealbidrag för spannmål. Där- efter sjönk lönsamheten i samband med fallande priser. När det gäller ani- malier har lönsamhetsutvecklingen varit mindre entydig och, framför allt för nötköttsproduktion som har varierat mellan olika stödområden. Skogsnäringen Den produktiva skogsmarkarealen i om- fattar och ägs till största delen av privatpersoner och företag. Den årliga skogstillväxten är medan avverkningarna är ca 70 miljoner kubik- meter. i skogarna uppgår , vilket innebär att virkes- förrådet har ökat . rekordhöga avverkningsnivå mattades avverkningstakten av . Avverkningen ser preliminärt ut att vara på ca 70 miljo- ner kubikmeter. har präglats av stora investeringar i massa- och pappersindust- rin, vilket har lett till att produktionen i såväl massa- som sågverksindustrin har slagit nya rekord . Sågverksnäringen, som alltid har möjlighet att vid goda försäljningspriser öka produktionen på bekostnad av viss vidare- förädling, har också producerat mer än . Antalet sysselsatta i skogsnäringen har mins- kat kraftigt och uppgår till 22 000. Inom trävaruindustrin finns 39 000 sys- selsatta och inom massa- och pappersindustrin 48 000. Fisket Det finns i ca 3 300 yrkesfiskare. har antalet fiskare minskat . Vidare sysselsätts ca 1 000 personer inom vattenbruket och ca 3 700 i fiskberedningsindustrin. Fångsterna från saltsjöfisket har ökat såväl i vikt som i värde. Saltsjöfisket ökade med jämfört . Därtill har svenskfångad fisk förts i land utom- lands. Produktionen inom vattenbruket mins- kade med jämfört med . Tabell 2.4 Fångstvärde (motsv.) i svenskt fiske respektive 1995 1996 Saltsjöfisket 913 978 Landningar utomlands 225 171 Sötvattenfisk 41,6 40,4 Vattenbruket 153 136 Totalt 1 332,6 1 325,4 Försäljningsvärdet av produktionen i svensk fiskberedningsindustri ligger på ca . Beredd, konserverad kaviar dominerar som produkt. Rennäringen av den samiska befolkningen ar- betar inom rennäringen, dvs. ca 2 500 personer. fanns det 957 renskötselföretag, varav 720 i , 133 i och 104 i . Renantalet i har minskat . fanns det närmare 240 000 renar, medan det tillåtna antalet renar uppgår till närmare 280 000 djur. Slakten uppgick till , vilket motsvarar en produktion av ca kött per s.k. livren. Värdet av den årliga produktionen är ca i producentledet, vilket innebär i genomsnitt per företag. Utifrån beräkningar av total årsproduktion är den genomsnittliga förvärvs- och kapital- inkomsten för ett renskötselföretag ca . Det är svårt att bedöma ren- näringens lönsamhet utifrån tillgänglig slaktsta- tistik, beroende på att många renskötselföretag har inkomster från olika kombinationsnäringar som jakt, fiske, hantverk m.m. lönsamhet sammanhänger också med möjlig- heterna att minska förlusterna, bland annat på grund av rovdjursskador som har ökat i omfatt- ning. Djurhälsofrågor Den svenska djurhälsan är god. Det är en strävan inom djurhållningen att upprätthålla ett gott häl- sotillstånd genom att hålla djuren i en bra djur- miljö samt genom sjukdomsförebyggande åtgär- der. Därtill kommer ett effektivt smittskydd. Ett minimum av läkemedel skall användas i djur- hållningen. Djurskyddet i är gott och står sig mycket väl vid en internationell jämförelse. När det gäller inhysningssystem för värphöns pågår en omställning från traditionella burar till alter- system. gäller s.k. funk- tionskrav vid inhysningen, vilket innebär krav på att hönsen skall ha sitt behov av rede, sittpinne och sandbad tillfredsställt. Redovisningen av försöksdjursanvändningen enligt EU:s och defi- nition av djurförsök visar att den minskning av antalet försöksdjur som inleddes fort- sätter. Livsmedelsindustrin De areella näringarna skapar sysselsättning i efterföljande led, bland annat inom livsmedels- sektorn. Livsmedelsindustrin svarar för ungefär 60 000 anställda eller av antalet sys- selsatta inom industri. Därmed är denna industri den tredje största ur sysselsättningssynpunkt. Även om det råder stora skillnader mellan olika delbranscher karaktäriseras livsmedelsindustrin av betydande storleksvariation. På samma sätt som inom jordbrukssektorn har en rationalise- ring också ägt rum inom livsmedelsindustrin. 1995 minskade antalet arbetstillfällen inom livsmedelsindustrin. Livs- medelsindustrin, som är spridd över hela landet, blev emellertid allt mer kon- centrerad. Industrin är i allt högre grad be- lägen i befolkningstäta regioner. Säkra livsmedel Svenska konsumenter ställer höga krav på livs- medelskvalitet och på att livsmedel skall vara säkra att konsumera. I begreppet kvalitet ingår inte enbart livsmedlens beskaffenhet utan även omständigheterna under vilka de produceras. Konsumenterna har t.ex. stora krav på djurskydd och etik inom lantbrukets djurhållning. Svensk djurhållning präglas av ett gott djurskydd och en god djurhälsa. Ohälsa bland djuren förebyggs i första hand genom förebyggande djurhälsovård, vilket innebär att användandet av antibiotika och andra läkemedel är relativt liten. Detta bidrar till att konsumenterna känner förtroende för de svenska animala livsmedlen. Livsmedelskonsumtionen Konsumtionsvärdet av livsmedel, alkoholhaltiga drycker och tobak beräknas preliminärt till ca jämfört med . Av det sammanlagda värdet svarade livsmedel för 144 miljar- der kronor. Marknaden för nöt- och kalvkött präglades av den s.k. BSE-krisen. Under detta år minskade konsumtionen av nötkött per capita i flera länder i , medan konsum- tionen i ökade med . Konsumtionen av kött är dock låg i i för- hållande till övriga . Den totala kon- sumtionen ökade volymmässigt med ca 1,7 pro- cent 1997 ligga på närmare per person. Konsumtionen av griskött har legat på ungefär samma nivå och uppgick till ca per person, medan konsum- tionen av nöt- och kalvkött har ökat med och var ca per person. Även konsumtionen av fjäderfäkött har fortsatt att öka och uppgår till ca per person. Mjölkkonsumtionen minskade något och uppgår till per person och år. Lätt- och mellanmjölksprodukter står för av konsumtionen av all mjölk inklu- sive filmjölk och andra sura produkter. Konsumtionen av fisk har förändrats obetyd- ligt , men den ligger per person på samma nivå som EU-genomsnittet. Konsum- tionen av färsk fisk beräknades till ca per person. Konsumtionen av beredd och konserverad fisk har varierat marginellt mellan åren. beräknades kon- sumtionen till ca per person. Konsumtionen av djupfryst fisk har minskat något och beräknas uppgå till ca per person och år. minskade de svenska livsmedelspriserna i genomsnitt som den allmänna pris- nivån enligt konsumentprisindex ökade . justerades också momssatsen för livsmedel. hade 10 högre livsmedelspriser än flertalet övriga EU-länder. Mellan åren 1990 1997 var näst efter bäst på att ha den mest långsamma ut- vecklingen av livsmedelspriserna av EU-län- derna. I fråga om allmän prisutveckling låg dock på genomsnittet för EU. Utrikeshandeln Utrikeshandeln med livsmedel och livsmedels- råvaror är liten i förhållande till den totala ut- rikeshandeln med varor, av importen och av exporten. gick av exporten av livs- medel och livsmedelsråvaror till dagens EU-län- der. I samband med EU-inträdet ökade andelen till . Stora svenska exportprodukter är fisk och skaldjur (av livsmedelsexporten), starksprit (), spannmålsprodukter () samt sötsaker (). Starkspritens andel har minskat något då den var . Fiskexporten har ökat mycket kraf- tigt före EU-inträdet. Till stor del hänger detta samman med vidareexport av norsk fisk. har nämligen även im- porten av fisk ökat. Skogs- och skogsindustriprodukter hade ett utrikeshandelsnetto på och är därmed en av mest be- tydelsefulla näringar. Exportvärdet uppgick till och importvärdet till . 20.3.2 Viktiga statliga insatser inom utgiftsområdet samt information om effekter Det svenska jordbrukets, skogsbrukets, fiskets, rennäringens och livsmedelsindustrins effektivi- tet och konkurrenskraft har stor betydelse för möjligheten att nå målen inom utgiftsområdet (se avsnitt 2.2). En stor del av verksamheterna inom utgiftsområdet sker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen har redogjort för verksamheten i EU i skrivelse 1997/98:60 till . Jordbruket Svenska myndigheter, framför allt Jordbruks- verket och länsstyrelserna, administrerar den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med . hanterar och ca 330 000 stöd- utbetalningar. har att medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella sanktioner eller skadestånd und- viks. har inte fått vidkännas några sanktioner från EU, men kommissionen har framfört kritik avseende det faktum att en läns- styrelse felaktigt godkänt arealstödsutbetalning , vilket kan leda till sanktioner (se även avsnitt 4.3). började en ny verksamhet i för att hantera det nya djurregistret. Registret bidrar till sysselsättningen på orten. I och med att EU har ändrat reglerna för energiskogsodling (salix) har det blivit möjligt att höja den nationella stödbeloppsnivån. Jord- brukarna kan också plantera energiskog på hela sin utan att det resulterar i uteblivna arealbidrag. Jordbrukets miljöersättningsprogram I proposition Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) har regeringen redovisat bedöm- ningar och förslag till åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk. Ett av de viktigaste styrmedlen för att både stimulera jordbrukets positiva miljöeffekter och motverka de negativa miljöeffekterna är miljö- ersättningsprogrammet som i och med ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) utökats till att omfatta . Miljöersättningsprogrammet finansieras från EU. Utökningen av programmet innebär att hela den medfinansieringsram som tilldelades i anslutningsfördraget med EU utnyttjas. Huvuddelen av utökningen har genomförts , dels genom höjningar av ersättningsnivåer och dels genom nya utökade mål. Miljöersättningsprogrammet har dessutom utökats med två åtgärder avseende dels resurshushållande konventionellt jordbruk, dels återskapande av slåtterängar. Därutöver ut- ökas delprogrammet för miljökänsliga områden till att omfatta även de ut- rotningshotade husdjursraserna linderödssvin och finullsfår. Regeringen har dessutom över- lämnat ett förslag till att in- föra ett delprogram för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet . Erfarenheterna av miljöersättningsprogram- met är positiva, bland annat är anslutningen till åtgärderna för att bevara den biologiska mång- falden och kulturmiljövärden i odlingslandskapet god. Utvecklingen av den ekologiska produktio- nen ser positiv ut bland annat tack vare miljö- ersättningsprogrammet. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att nå målet ekologiskt odlad åkerareal är goda. Preliminära bedömningar av anslutningen till den nya åtgärden för resurshushållande jordbruk motsvarar inte förväntningarna , men anslutningen förväntas öka . Skogsnäringen Utvecklingen i skogsbruket är beroende både av och andras verksamhet. Så kan t.ex. den svagt positiva förändringen av ung- skogsröjningarna tillskrivas både skogsvårds- organisationens information och rådgivning och den information som sprids via skogsföretagens och skogsorganisationernas informations- tidningar. genomfördes biologisk bekämpning av tallmätare i . Mest drabbat var i Väster- götland. Totalt behandlades nära av de ca som var angripna. Utvärde- ringen visade att 80 av larverna dog. Vad detta kommer att innebära i reduktion av tillväxtförluster och träddöd kan utläsas först . Resultat från effektuppföljning inom skogs- vårdsorganisationens försöksverksamhet med kalkning och vitalisering av skogsmark visar att tillflödet av försurande ämnen från skogsmarken till bäckarna kan minska till hälften efter en skogsmarkskalkning. Miljötänkandet integreras i snabb takt i skogsbruket, miljöprogram utarbetas och diskus- sioner pågår om former för miljöcertifiering och miljöledning. har i sin aktions- plan för biologisk mångfald och uthålligt skogs- bruk utpekat arbetet med att utveckla strategier och mål för biologisk mångfald på regional nivå som vägledning och grund för arbetet på lokal nivå och riksnivå som ett mycket högt prioriterat arbete. Genomförandet skall ske i bred sam- verkan med skogsbruket och miljömyndig- heterna. Arbetet har påbörjats och kommer att intensifieras . I projektet 95, 96, 97 har en kulturminnes- inventering genomförts finansierad med arbets- marknadsmedel. Syftet är att finna, beskriva och databaslägga kulturminnen i skogen, främst sådana som skyddas enbart med stöd av skogsvårdslagen. Cirka 20 000 återfunna läm- ningar har beskrivits och 750 personer har haft halvårssysselsättning i detta arbete. Fisket Genom svenska förhandlingsinsatser har svenskt fiske fått tillträde till nya vattenområden. Vidare blev förhandlingsresultatet för det fjärde fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan (FUP IV) tillfredsställande för svensk del. Med de skrotningar och naturliga förändringar av fiske- flottan som skett räknar Fiskeri- verket med att inför redovisningen av utfallet av programmet för reduktion av fiskeflottan per ha uppnått delmålet. Detta mål är att fiskeflottan skall ha minskat av det slutmål som är satt att gälla för FUP IV . I proposition Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) redovisades åtgärder för ett hållbart fiske. skall bland annat verka för att den gemensamma fiskeripolitiken bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt genom att miljö- hänsyn tas samt att försiktighetsprincipen tilll- lämpas. har påbörjat arbetet med att genomföra aktionsplanen för biologisk mångfald för fisket. Det är ännu för tidigt att utläsa effekter av den ökade satsningen på fiskevård som gjorts och som syftar till att ge ett hållbart fiske. Rennäringen är central förvaltnings- myndighet för rennäringsfrågor. Länsstyrelserna i de tre nordligaste länen samordnar rennärings- frågor på länsnivå, förvaltar statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen, bedriver rådgivning och administrerar byggande och underhåll av vissa tekniska anläggningar för ren- skötseln. Bestämmelser om rennäringen finns huvud- sakligen i rennäringslagen (1971:437) och ren- näringsförordningen (1993:384). Effekterna av de skärpta bestämmelserna om högsta tillåtna renantal m.m., som infördes i rennäringslagen , skall utvärderas av den ren- näringspolitiska kommittén som regeringen till- kallade (dir. 1997:102). Djurhälsofrågor har aktivt arbetat för att få fram rådets direktiv /58/EG av om skydd av animalieproduktionens djur. Genom att det nu finns övergripande gemenskapsregler om skydd av animalieproduktionens djur kan arbetet med mer detaljerade regler som rör olika djurslag ta vid. Syftet med detta är dels att få minimi- regler så stränga som möjligt, dels att få förstå- else för unika svenska djurskyddsregler. För att till fullo genomföra EG:s direktiv på försöksdjursområdet överlämnades till proposition 1997/98:28 Änd- ringar i djurskyddslagen (1988:534). belsutade om ändringar i djurskyddslagen i en- lighet med propositionen och dessa trädde i kraft . De nya bestämmelserna inne- bär bland annat att de etiska nämnderna, som prövar djurförsök, i fortsättningen är beslutande och inte endast rådgivande, samt att nämndernas beslut kan överklagas. Proposition 1997/98:92 med förslag till änd- ringar i lag (1985:295) om foder lämnades till . beslutade om de föreslagna lagändringarna utom vad be- träffar ändringar av det s.k. kadaverförbudet, vilket kommer att ta ställning till . Lagändringarna trädde i kraft . Ändringarna innebär bland annat att foderlagen vidgas till att avse allt foder som är avsett för utfordring av djur med undan- tag för foder som hanteras i hemmen och är av- sett för sällskapsdjur. Vidare införs i lagen be- myndiganden för att meddela föreskrifter eller i enskilda fall beslut om förbud mot eller villkor för olika former av hantering av foder. Straffskalan omfattar i fortsättningen fängelse i högst . anordnade en internationell konferens i som behand- lade användningen av antibiotika och konsekven- serna av detta, särskilt resistensproblematiken. Regeringens syfte med konferensen var att föra upp frågan på den europeiska dagordningen och skapa ett forum för vidare diskussioner. Vid konferensen deltog ca 200 personer vilka repre- senterade bland annat myndigheter, vetenskap- liga institutioner, konsumenter, lantbruksorgani- sationer, foderindustrin och den kemiska industrin.