prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Nivån på den pension som betalas ut från tilläggspensioneringen beror på den pensionera- des tidigare förvärvsinkomster samt på antalet år personen intjänat ATP. Också här finns stora skillnader vad gäller kvinnor och män. Den genomsnittliga ATP-poängen för dagens alla pensionärer är 2,4 för kvinnor och 4,4 för män. Antalet intjänandeår, det krävs för full ATP, skiljer sig också åt mellan kvinnor och män. För åldersgruppen 65 är skillnaden . Pensionstillskott Antalet ålderspensionärer med pensionstillskott (PTS) minskar stadigt med drygt 20 000 , eller . Den huvudsakliga anledningen är ATP-systemets mognad. er- höll ungefär 350 000 eller av ålderspensionärerna . Detta är en minskning med 160 000 personer . En majori- tet av dessa är kvinnor. Av de kvinnliga ålders- pensionärerna erhåller PTS jämfört av de manliga. Detta är en minsk- ning med för båda grupperna . uppbär ca 130 000 kvinnor och 16 000 män maximalt PTS. Hur antalet ålders- pensionärer med PTS har förändrats över tiden redovisas i diagrammet nedan. Diagram 3.1 Utvecklingen av antal ålderspensionärer med PTS åren 1990 - 1997 Efterlevandepension Reglerna för efterlevandepensionen har föränd- rats kraftigt . infördes inkomstprövning av folkpension i form av änkepension. Detta ledde till att antalet utbe- talda änkepensioner sjönk från ca 49 000 till ca 18 500, dvs. Denna minsk- ning innebar dock inte att motsvarande antal änkor förlorade sin folkpension. Anledningen är att många av de berörda änkorna var berättigade till folkpension i form av förtidspen- sion. Detta resulterade i att ungefär 5 000 änkor i stället erhöll folkpension i form av förtidspension. Antalet änkepensioner har fortsatt att sjunka. utbetalades ca 16 000 änkepen- sioner från folkpensioneringen. Det sjunkande antalet beror på att de äldre änkorna förlorar rätten till folkpension i form av änkepension när de erhåller egen folkpension i form av ålderspen- sion. Det är dessa änkor som har de lägsta in- komsterna och som fått behålla hela eller delar av sin folkpension i form av änkepension. Många av de änkor som nybeviljas änkepension enligt övergångsreglerna har så höga inkomster att folkpension i form av änkepension reduceras till noll. Antalet änkor med folkpension i form av änkepension antas fortsätta sjunka. Omställningspensionen förkortades från . Detta har lett till att antalet personer med omställningspension minskat , från 2 340 till 1 110. Antalet har stabiliserat sig på en nivå kring 1 000 förmåns- tagare. Antalet antas dock öka . Förlängd omställningspension infördes och kan utbetalas upp till . Antalet personer som omfattas av förmånen ökar därför fortfarande. Antalet utbetalningar har ökat från 2 620 till 3 120. utbetalades förlängd omställ- ningspension till 3 240 personer. Bostadstillägg till pensionärer pensionärer berättigade till bostads- tillägg sjunker . Detta beror dels på ATP-systemets mognad, dels på regeländringar. erhöll av ålderspensionärerna bostadstillägg till pensionärer (). Av dessa var kvinnor och män. erhöll av ålderspen- sionärerna , av kvinnorna och av männen. av dagens BTP-tagare är kvinnor. Detta är en ök- ning av den kvinnliga andelen . Majoriteten av dessa är en- samstående eller änkor. Av de förtidspensionärer som erhöll BTP, av förmåns- tagarna, var kvinnor och män. Hur antalet ålderspensionärer med BTP har förändrats över tiden redovisas i dia- grammet nedan. Diagram 3.2 Utvecklingen av antalet ålderspensionärer med BTP åren 1990 - 1997 Särskilt bostadstillägg till pensionärer av särskilt bostadstillägg till pen- sionärer () är starkt beroende av utveck- lingen av BTP och speglar BTP-reglernas fördel- ningsmässiga effektivitet. När bostadskostnads- gränserna höjs i BTP minskar antalet SBTP- tagare. gäller också att antalet SBTP- tagare ökar vid oförändrade bostadskostnads- gränser. Detta beror på att boendekostnads- höjningar leder till att fler pensionärer når en bo- stadskostnad som inte täcks enligt BTP-reglerna. hade av BTP-tagarna en boendekostnad över BTP:s övre gräns på . Av de drygt 39 000 personer, av BTP-tagarna, som erhöll SBTP hade en boendekostnad . Antalet SBTP-tagare har ökat från ca 8 000 personer vid förstatligandet av BTP till ca 42 000 personer . har antalet BTP-tagare sjunkit från 591 000 till 494 000 personer. Delpension ändrades reglerna inom delpen- sionsförsäkringen. Detta innebar att omfattning- en av den arbetstidsminskning som kom- penserades genom delpension minskade och att försäkringens kompensations- grad sänktes från till . An- talet nybeviljade delpensioner har därefter minskat väsentligt, till ca 850 . Detta medför att det totala antalet delpensionärer sjunker. uppbar drygt 50 000 personer delpension. hade antalet sjunkit till 13 600 och beräknas antalet vara nere i ungefär 6 600. Regeländ- ringarna innebär också att den genomsnittliga delpensionsnivån sjunker. 16.3.2 De viktigaste statliga insatserna och deras effekter Beslut om reformerat ålderspensionssystem fattade beslut om att införa ett nytt system för ålderspensionering (prop. 1997/98:151 och prop. 1997/98:152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315 och 320). De grundläggande principerna för det reformerade pensionssystemet kan sammanfattas i följande sju hörnstenar: - livsinkomsten skall ligga till grund för pen- sionen av pensionsunderlaget kommer att avsättas - grundtrygghet i form av garantipension - koppling till landets ekonomiska tillväxt - stabilt system - rörlig pensionsålder - tid med små barn, värnplikt och högre studier är pensionsgrundande - den nya pensionen införs successivt och de första utbetalningarna sker . Beslutet innefattar också en avveckling av del- pensionssystemet. Efter utgången av skall delpension inte kunna nybeviljas eller ökas. Det innebär att blir som delpension kommer att utbetalas. Ersättningsnivån i BTP höjs från till BTP ersätter boendekostnader . höjdes ersättningsnivån från till av boendekostnaden. Denna höjning innebär att den maximala månadsersättningen, som mest ökar med . Vid den genomsnittliga boende- kostnaden på ökar BTP med . Den höjda ersättningsnivån kommer att öka utgifterna för BTP med , vilket överensstämmer med vad som beräknades i budgetpropositionen för . I denna beräkning har hänsyn tagits till att förändringen ger minskade kostnaderna för SBTP. Den nedre åldersgränsen för uttag av ålderspension höjs från 60 till höjdes den nedre åldersgrän- sen för uttag av ålderspension från 60 till . Syftet med regeländringen var att undvika komplikationer , då pensionerna för dem födda eller senare skall räknas om enligt reformerade regler. Skulle de tidigare reglerna fortsatt att gälla, så hade en person född som således fyller 1998 kunnat ta ut sin ålderspension innan det reformerade pensions- systemet trätt 1999. Förslaget innebär för en minskning av utgifterna för an- slaget ålderspensioner med ungefär 55 miljoner. 16.3.3 Regeringens slutsatser Saneringsprogrammet har varit mycket om- fattande och övergripande syftat till att komma till rätta med underskottet i statens finanser. Alla åtgärder såsom reduceringen av prisbasbe- loppet, inkomstprövningen av änkepensionerna m.m. har alltså syftat till att bidra till sane- ringen. Åtgärderna har dock varit av olika ka- raktär och i många fall också av strukturell art. Eftersom utvecklingen av statens finanser nu har vänt, föreslår regeringen med start att pris- basbeloppet inte längre skall minskas med 2 pro- cent vid beräkning av pensionsförmåner m.m. samt att ersättningsnivån i bostadstillägget höjs från till . Regeringen anser dock att inkomstprövningen av änkepensionen är av strukturell art varför gällande regler behålls. Vissa lättnader beträffande inkomstpröv- ningen av änkepensionen har dock gjorts. Som exempel på detta undantogs pensionsförsäkringar och pensionssparkonton från inkomstprövningen. Dessutom kommer en höjd ersättningsnivå i bostadstillägget och en uppräkning av pensionerna med prisbasbeloppet att komma änkorna tillgodo. På grund av den kärva situation som uppstått som en effekt av nittiotalets kris kommer en fortsatt undersökning och analys av ålderspen- sionärers och efterlevandes levnadsförhållanden att prioriteras. En särskild utredare har fått i uppdrag att senast lämna förslag till konstruk- tion av en fullt ut beskattad övergångsvis garan- tipension. Denna skall gälla för de ålderspensio- närer som inte kommer att omfattas av regel- systemet för garantipension inom det reforme- rade ålderspensionssystemet. I och med att detta system införs försvinner för ålderspensionärer det särskilda grundavdraget. Den påbörjade utredningen av regelsystemet för in- komstprövning av BTP, med beaktande bl.a. av kraven på anpassning till de reformerade ålders- och förtidspensionssystemen, ska avslutas . Utredningen av efterlevande- pensioner, vilken också skall beakta kraven på anpassning till ålders- och förtidspensions- systemen överlämnade sitt betänkande Efter- levandepension En anpassning till det reforme- rade ålderspensionssystemet (SOU 1998:120) till regeringen . För alla utredningarna gäller att propositioner avses att lämnas till . 16.4 Förslag till vissa regeländringar Prisbasbeloppet skall inte längre minskas vid be- räkning av pensionsförmåner m.m. Regeringens förslag: Beräkning av folk- och tilläggspension i form av ålderspension, förtids- pension, efterlevandepension och barntillägg en- ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, pen- sionstillskott enligt lagen (1969:205) om pen- sionstillskott, delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring skall beräknas utifrån ett prisbasbelopp som inte har minskats. Vidare föreslås att ett icke minskat prisbasbelopp skall ligga till grund för beräkningen av det särskilda grundavdraget enligt kommunalskattelagen (1928:370) och för skyldigheten att lämna självdeklaration enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Skälen för regeringens förslag: I den uppgörelse som träffades mellan den dåvarande rege- ringen och det socialdemokratiska arbetarepar- tiet, med målet att stabilisera den svenska eko- nomin i ett akut statsfinansiellt läge, beslutades om sänkta ersättningsnivåer inom pensionsom- rådet (prop. 1992/93:116, bet. 1992/93:SfU9, rskr. 1992/93:157). Sänkningen innebar att er- sättningsnivåerna för vissa pensionsförmåner m.m., , beräknades utifrån prisbasbeloppet minskat . Rege- ringen konstaterade att eko- nomin hade stabiliserats. Budgetunderskottet hade sjunkit och ekonomin var på väg åt rätt håll. Regeringen föreslog därför att ersättningsni- våerna 1999 skulle be- räknas utifrån prisbasbeloppet minskat med en procent och fr.o.m utifrån prisbasbe- loppet (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98: FiU20, rskr. 1997/98:318). Regeringen konstaterar nu att ekonomin går bättre än förväntat. De offentliga finanserna har sanerats. Inflationen har nedbringats till en var- aktigt låg nivå och bytesbalansen visar växande överskott. Regeringen föreslår därför att ersätt- ningsnivåerna skall beräk- nas utifrån hela prisbasbeloppet. Detta innebär därmed att återgången till att beräkna pensio- nerna utifrån ett prisbasbelopp utan minskning tidigareläggs. Regeringens förslag innebär att pensionerna kommer att höjas med drygt en procent utöver vad som tidigare beslutats. Förslaget på- verkar anslag på flera utgiftsområden samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbud- geten. De största utgiftsförändringarna redovisas nedan: Tabell 3.3 Utgiftsförändringar på grund av åter- gången till det icke minskade prisbasbeloppet Miljoner kronor UO10 A2 Förtidspensioner + A3 468 UO11 A1 Ålderspensioner 115 UO11 A2 Efterlevandepensioner till vuxna 127 UO11 A4 Delpension 2 UO12 A4 Barnpensioner 10 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Totalt ökar utgifterna på statsbudgeten samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbud- geten , utöver vad som tidigare beslutats, med ca 2 074 miljoner brutto, vilket motsvarar ca 1 483 miljoner netto. Höjd kompensationsgrad för bostadstillägg till pensionärer () Regeringens förslag: Den del av bostadskostnaden inom intervallet som kan ersättas med bostadstillägg höjs till . Skälen för regeringens förslag: infördes statliga regler för bostadstillägg till pensionärer (), som ersatte det tidigare kommunala bostadstillägget (KBT). De nya reg- lerna innebar att bostadstillägg lämnades av bostadskostnaden mellan och . Det kärva ekonomiska läget ledde till att regeringen som en del av saneringsprogrammet föreslog en sänkning av ersättningsnivån från till (prop. 1996/97:1). stabiliserades den svenska ekonomin varför rege- ringen föreslog att ersättningsnivån skulle återställas till den ursprungliga. höjdes därför ersättningsnivån från till . Denna höjning var ett första steg för att förbättra levnads- förhållandena för pensionärer med små margi- naler. Pensionärskollektivet har tagit ett stort ansvar för att föra ut ur krisen. Utvecklingen av statens finanser har vänt. Pensionärerna skall därför få del av denna framgång. Regeringen föreslår därför att ersättningsnivån i bostads- tillägget höjs från till . Denna förändring påverkar ekonomin positivt för de ca 500 000 pensionärer med de minsta ekonomiska marginalerna. Förändringen innebär att nivån för den högsta ersättningen höjs med ca , från till . Den genom- snittliga höjningen av bostadstillägget blir . Den föreslagna förändringen kommer varaktigt öka kostnaderna för anslaget med ca , eller . Denna förändring minskar kraftigt trycket på det särskilda bostadstillägget till pen- sionärer (). Förlängning av möjligheterna för kommunerna att betala ut kompletterande bostadstillägg Regeringens förslag: Kommunerna ges fortsatt möjlighet att betala ut kompletterande bostads- tillägg till det statliga bostadstillägget . Skälen för regeringens förslag: förstat- ligades bostadsstödet till pensionärer. Det re- formerade systemet medförde omfördelningar mellan pensionärerna, varför vissa övergångs- bestämmelser infördes. Övergångsbestämmel- serna innebär att en kommun med egna medel får ge kompletterande stöd till pensionärer ut- över det bostadstillägg som anges i lagen. Detta kompletterande bostadstillägg får betalas ut . Kommunalt bostadstillägg (KBT) tillkom för . Reglerna har ofta varit föremål för kritik och ändringar i regelsystemet har också varit vanliga. I sina huvuddrag har systemet dock förblivit detsamma. Alltsedan KBT-reglernas tillkomst har den vanligaste kritiken gällt de va- rierande KBT-nivåerna mellan kommunerna. Skillnaderna har varit så stora att det kunnat skilja ett par i utgående KBT för pensionärer som bor i två olika kom- muner. tillsatte den dåvarande rege- ringen en kommitté med uppgift att se över hela systemet med kommunala bostadstillägg (dir. 1991:25). Kommittén antog namnet KBT-utred- ningen. avlämnade sitt slutbetänkande Bostadsstöd till pensionärer (1992:21), där ett nytt system för bostads- stöd föreslogs. gjorde regeringen bedömningen att ett förstatligande av bostads- stödet inte kunde genomföras förrän , med övergångsbestämmelser under perio- den till 1998, vilket föreslogs i prop. 1993/94:173. En särskild utredare har fått i uppdrag att se över och modernisera det nuvarande systemet för inkomstprövning med hänsyn till pensions- reformen (S 1997:25). De nya ålderspensionerna kommer att börja betalas ut istället för som tidigare planerats. Regeringen föreslår därför en förlängning av kommunernas möjlighet att betala ut kompletterande bostads- tillägg . 16.5 Skatteavvikelser Samhällets stöd inom utgiftsområde 11 Ekono- misk trygghet vid ålderdom redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovisas via anslag finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopå- verkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motive- rade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida slopas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. En brist i den traditionella redovisningen av anslag gäller den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfere- ringar på budgetens utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfere- ringar medför att kostnaden för dessa stöd inte är direkt jämförbara. I tabellen anges bl.a. hur mycket bostads- tilläggen till pensionärer skulle behöva höjas för att hushållens disponibla inkomster inte ska på- verkas av en skattebeläggning. Skattebefrielsen för olika offentliga transfereringar brukar be- tecknas som icke saldopåverkande skatteavvikel- ser. Tabell 3.4 Skatteavvikelser Miljarder kronor Namn på skatteavvikelsen Skatteav- vikelse brutto Skatteav- vikelse brutto Skatteav- vikelse netto Skatteav- vikelse netto 1998 1999 1998 1999 Saldopåverkande avvikelser 0,90 Avdrag för pen- sionspremier 1,07 Avsättning till per- sonalstiftelser Avkastningsskatt 16,25 15,92 11,37 11,14 saldopåver- kande avvikelser 13,11 Icke saldopå- verkande avvikelser Bostadstillägg till pensionärer () 0,00 Särsk. grundavdrag för pensionärer 0,00 Delpension 0,04 u 0,00 u icke saldopå- verkande avvikelser 0,00 16.5.1 Saldopåverkande avvikelser Pensionskostnader för arbetstagare kommunalskattelagen skall arbetsgivarens kostnader inte tas upp till beskattning hos ar- betstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäk- ring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör ersättning för utfört arbete ligger ersätt- ningen till grund för särskild löneskatt. Skatteav- vikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skill- naden i marginalskatter vid avsättning och utbetalning av pension. Avdrag för pensionspremier Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt och får i normalfallet ej överstiga ett halvt prisbasbelopp eller av inkomsten. Om marginal- skatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en av- vikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Avsättning till personalstiftelser Arbetsgivare har rätt att göra avdrag för medel som avsatts till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Visst undantag finns för få- mansföretag med mindre än 30 årsarbetskrafter. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än nä- ringsidkaren. Skatteavvikelsen avser inkomst- skatt. Avkastningsskatt Avkastningen på medel reserverade för pensions- ändamål beskattas lägre än annan avkastning på kapital. Avvikelsen uppkommer dels i närings- verksamhet, genom bolagens egna reserveringar och fonderingar i försäkringsbolag, dels i kapital genom det individuella pensionssparandet. Skattesatsen är satt till på en scha- blonberäknad avkastning. 16.5.2 Icke saldopåverkande avvikelser Bostadstillägg till pensionärer är skattefri. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Tabell 3.5 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A1 Ålderspensioner 52 886 52 492 52 670 11 536 10 821 10 241 A2 Efterlevandepensioner till vuxna 793 555 479 12 734 13 128 13 597 A3 Bostadstillägg till pensionärer 9 455 9 654 9 509 9 841 9 702 9 514 A4 Delpension 2041 1021 1251 Totalt för utgiftsområde 11 63 134 62 701 62 658 34 315 33 753 33 477 1 I beloppet ingår statlig ålderspensionsavgift Särskilt grundavdrag för pensionärer för skattskyldiga med folkpen- sion (förtidspension, änkepension mm) avviker från det grundavdrag som aktiva skattskyldiga är berättigade till. Det särskilda grundavdraget är lika med folkpension plus pensionstillskott och reduceras med ökad pensionsinkomst. Avdraget kan dock aldrig vara lägre än det avdrag som ak- tiva skattskyldiga erhåller. Syftet med avdraget är att garantera pensionären ett visst belopp efter skatt. Avvikelsen avser inkomstskatt. Delpension Delpensionen är en skattepliktig och pensions- grundande ersättning. Skatteavvikelsen avser den del av arbetsgivaravgifterna som avser allmän tilläggspension. I och med att statlig ålderspen- sionsavgift införs på delpensionen fr.o.m. kommer skatteavvikelsen att upp- höra fr.o.m. detta datum. 16.6 Anslag A1 Ålderspensioner Tabell 3.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 52 670 000 1999 Förslag 11 536 000 2000 Beräknat 10 821 000 2001 Beräknat 10 241 000 Anslaget omfattar folkpension i form av ålders- pension och pensionstillskott, barntillägg till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pen- sionstillägg till ålderspensionär som vårdat sjukt eller funktionshindrat barn. Från och med bud- ingår inte längre folkpension i form av ålderspension för dem som också uppbär tilläggspension, utan utgifterna belastar ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Anslaget är indelat i två anslagsposter ålders- pensioner och särskilda pensionstillägg. Ut- gifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till . Anslaget underskreds därmed med , dvs. Anslaget be- räknas för överskridas med eller . Det kvarvarande anslagssparandet för beräknas därmed uppgå till . Anslaget ålderspensioner finansieras via all- männa skattemedel. är ålderspension från folkpensio- neringen för en ogift pensionär av prisbasbeloppet sedan detta minskats med 2 pro- cent och för en gift pensionär av prisbasbeloppet sedan detta minskats med 2 pro- cent. Ålderspensionär med låg eller ingen ATP får pensionstillskott med maximalt av prisbasbeloppet sedan detta minskats . Pensionstillskottet reduceras med ATP- beloppet krona för krona. Målet för anslaget är att ge ekonomisk grund- trygghet till ålderspensionärer. Regeringens överväganden Resultatinformation beräknar i budgetunder- laget utgifterna för anslaget ålderspensioner i form av folkpension under till 52 . Regeringen delar verkets bedömning. Omräknat med aktuell befolknings- prognos, prisbasbelopp och förändringar med anledning av ålderspensionsreformen samt för- slagen i denna proposition beräknas utgifterna för till 11 . Som en effekt av beslutade föränd- ringar omfattar utgiftsområdet fr.o.m. budget- folkpension till ålderspensionär som inte har rätt till tilläggspension samt pensionstill- skott i form av ålderspension. Utgifterna som förs från anslaget till ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten redovisas i tabellen nedan. Tabell 3.7 Överföring av utgifter från anslaget Tusental kronor Utgifter som kvarstår inom anslaget Utgifter som förs från anslaget Totala utgifter för folkpension 1999 11 536 000 41 682 000 53 218 000 2000 10 821 000 42 499 000 53 320 000 2001 10 241 000 43 734 000 53 975 000 ålderspensioner står för i stort sett hela anslaget. Det särskilda pensionstillägget beräknas kosta . Utgiftsstyrande faktorer är i första hand pris- basbeloppsutvecklingen, befolkningsutveckling- en samt utvecklingen av den genomsnittliga pen- sionsnivån i ATP-systemet. Eftersom prisbas- beloppet kommer att ligga kvar på samma nivå som för kommer det i sig inte att påverka utgifterna. Utgifterna påverkas däremot av att pensionerna föreslås beräknas på prisbasbeloppet utan reducering. Slutsatser Antalet ålderspensionärer är relativt stabilt. En svag ökning finns dock, vilket till stor del beror på att antalet förtida uttag av ålderspension har ökat . Man kan även förvänta sig en svag ökning av den genomsnittliga pensions- åldern eftersom den nedre åldersgränsen har höjts från 60 till för uttag av ålderspension. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 11 anvisas under anslaget A1 Ålderspensioner för . beräknas anslaget till 10 821 000 000 respektive 10 . A2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 479 000 1999 Förslag 12 734 000 2000 Beräknat 13 128 000 2001 Beräknat 13 597 000 Anslaget omfattar folkpension och pensionstill- skott i form av omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepen- sion och änkepension.