prop · GM031D5 · 1999-01-01 00:00:00 — Den ekonomiska krisen i bedöms få vissa negativa effekter på exportutvecklingen. BNP- tillväxten förväntas sjunka något till och . Konjunkturutvecklingen var fortsatt stark i . Den privata konsumtionen har stimulerats av en god sysselsättningsutveckling och ökade reallöner. Till följd av en valutaoro, som utlösts av bl.a. fallande oljepriser och problem med lönebildningen, har penningpolitiken stramats åt betydligt. Detta kommer att verka dämpande på den privata konsumtionen och på investeringarna. BNP-tillväxten förväntas bli för att sedan sjunka till 1999. Den försiktiga återhämtning av BNP- tillväxten som skedde i fortsatte i inledningen av innevarande år. Inflationen sjönk betydligt som växelkursen hade en förhållandevis stabil utveckling. Den finansiella kris som visade sig med en kraftig försvagning av valutan är ett bakslag för den ekonomiska politiken inriktad mot stabilitet. Orsakerna bakom krisen är främst den svaga finanspolitiken och i synnerhet oförmågan att stärka budgetens intäktsida samt sjunkande oljepriser på världsmarknaden, vilket har medfört ett snabbt fallande bytesbalanssaldo. Ett minskat globalt förtroende för tillväxtekonomierna, som en följd av den fördjupade recessionen i , har påverkat negativt. Den ryska har tvingats att överge rubelns fasta växelkursband vilket har lett till en kraftig depreciering av valutan och snabbt stigande inflation. Vidare har krisen allvarligt underminerat hela den finansiella sektorn då stora delar av bank- och betalningssystemen har slutat att fungera. Det råder en betydande osäkerhet om den fortsatta reformstrategin och inte minst hur problemen med finansieringen av budgetunderskottet och refinansiering av statsskulden skall lösas. Finansiell instabilitet och minskat förtroende för den ekonomiska politiken verkar dämpande på BNP som förutses sjunka med . Någon betydande återhämtning förväntas inte . Den snabba ekonomiska utvecklingen i och fortsatte i början av innevarande år till följd av en stark inhemsk efterfrågan, i synnerhet vad gäller investeringar. Den stabilitetsorienterade ekonomiska politiken har bidragit till en fortsatt minskad inflation. Utsikterna för den ekonomiska utvecklingen och är förhållandevis goda. Krisen i väntas dock få vissa negativa effekter, i synnerhet för och vars handel med är betydande. Detta kan öka problemen med bytesbalansunderskotten i dessa länder. Den inhemska efterfrågan väntas dämpas något och det förutses en BNP-tillväxt i samtliga baltiska länder på och i på . 2.5 Risker kring internationell utveckling Osäkerheten i bedömningen av den internationella ekonomin har ökat markant till följd av Asienkrisen, och i viss utsträckning av utvecklingen i och tillväxtekonomierna i . Det finns i första hand risk för att utvecklingen blir sämre än den som beskrivits ovan. Även om enskilda risker troligen inte är tillräckligt allvarliga för att medföra en skarpare nedgång i den globala konjunkturen, kan deras inbördes förhållanden skapa kedjereaktioner som påtagligt fördjupar och sprider krisen. I första hand finns risk för en mer utdragen japansk lågkonjunktur och för att bräckligheten i det finansiella systemet ytterligare eroderar förtroendet för den ekonomiska politiken, trots de åtgärder som aviserats inom den finansiella sektorn och finanspolitiken. En fördröjd återhämtning i den japanska ekonomin skulle kunna skapa ökad instabilitet på de asiatiska finansmarknaderna, vilket i sin tur riskerar att försvåra genomförandet av ekonomiska och politiska reformer i . Återhämtningen i skulle även försvåras av en fortsatt svag japansk importefterfrågan. En djupare och bredare recession i skulle kunna framtvinga en devalvering av den kinesiska valutan. En sådan utveckling skulle sätta ytterligare press på Hongkongdollarn och andra valutor i tillväxt-ekonomierna. Fortsatta och ökade svårigheter för den ryska ekonomin kan dels förvärra oron på de globala finansmarknaderna, dels bidra till att försämra situationen i andra tillväxtekonomier. Det finns även en risk att tillväxtekonomier som har stora externa och inhemska obalanser påverkas påtagligt av Asienkrisen. Dessa länder drabbas av minskade kapitalinflöden och högre räntor genom att de finansiella marknaderna söker sig till säkra placeringar. Oron på de finansiella marknaderna bidrar till ökad osäkerhet. En fortsatt börsnedgång skulle medföra ett sjunkande förtroende bland hushåll och företag med effekter på inhemsk efterfrågan i och i viss mån även i . förutses absorbera huvuddelen av de förväntade bytesbalansöverskotten i de . Det är därför av betydelse att konjunkturen i inte avmattas i en sådan utsträckning att återhämtningen i den asiatiska regionen försvåras. Ett ökat underskott i den amerikanska bytesbalansen och ett större överskott i den japanska skapar dock osäkerhet om växelkursutvecklingen samt hur dessa obalanser skall justeras . Slutligen finns risk att länder vars handelsbalanser har påverkats av Asienkrisen tar till protektionistiska åtgärder, konkurrensdevalveringar eller skjuter upp nödvändiga strukturella reformer. I sidoalternativet i kapitel 12 analyseras effekterna av en svagare internationell utveckling till följd av att vissa av dessa risker realiseras, dvs. en fördröjd återhämtning i , en spridning av krisen till samt fortsatt oro på de finansiella marknaderna. 3 De finansiella marknaderna 3.1 Utvecklingen i omvärlden De finansiella marknaderna har allt mer kommit att påverkas av den svaga ekonomiska utvecklingen i och . I har de successivt nedreviderade tillväx- förväntningarna och den politiska oförmågan att hantera de kända problemen inom banksektorn skapat osäkerhet och bidragit till en försvagning av yenen . Under inledningen av hösten har dock yenen stärkts och kursen mot dollarn var ungefär densamma som . Tokyobörsen har utvecklats svagt. I har rubelns kraftiga depreciering , omstruktureringen av statspappers- stocken samt Moskvabörsens fall på fram till och med september inneburit stora förluster för utländska placerare. Diagram 3.1 Internationell börsutveckling Index = 100 Den s.k. Asienkrisen förefaller ha påverkat de finansiella marknaderna i två steg. I ett första steg gav utvecklingen i upphov till lägre inflationsförväntningar i och , vilket i sin tur bidrog till lägre obligationsräntor framförallt i . stärktes dollarn inte bara mot yenen utan också i viss mån mot de europeiska valutorna. De lägre obligationsräntorna bidrog till en fortsatt börsuppgång såväl i som i . För del medverkade sannolikt förväntningar om en fortsatt konjunkturuppgång medan uppgången i stöttades av ett kapitalinflöde i samband med krisen i . Börsuppgången i skedde trots att det funnits en stor osäkerhet om börsens värdering. Osäkerheten grundades på huruvida rimliga bedömningar av den framtida ränteutvecklingen och tillväxttakten i företagens vinstutveckling kunde motivera de höga nivåer som aktiepriserna nått . Diagram 3.2 Dollar i D-mark och yen D-mark yen Ett andra steg av reaktionen på utvecklingen i och inte minst som inleddes har präglats av portföljom- flyttningar, från tillgångar som uppfattas som mer osäkra, till tillgångar som anses mindre riskfyllda. Detta har inneburit fallande börskurser och större skillnad i ränta både mellan olika länders statsobligationer och mellan t.ex. statsobligationer och bostadsobligationer. Den ökade efterfrågan på säkra tillgångar har framförallt gynnat statsobligationer från och och därigenom bidragit till obligationsräntenedgången i dessa länder. Sammantaget har därmed de senaste årens obligationsräntenedgång fortsatt i och . Dollarn är fortsatt stark, även om dollarkursen försvagats något under inledningen av hösten till följd av ökade förväntningar om lägre styrränta i . Därtill har de senaste årens börsuppgång i nu brutits. beslutade EU:s stats och regeringschefer att 11 av EU-medlemsstaterna skall delta i valutaunionen . I samband med detta beslutade EU:s finansministrar att förannonsera att centralkurserna inom skall utgöra de bilaterala omräkningskurser som skall gälla mellan de deltagande medlemsstarnas valutor från och med valutaunionens start. Beslutet om omräkningskurserna innebär att spekulationer om förändringar av centralkurserna inom inför bildandet av valutaunionen undviks. Beslutet har därigenom givit stadga åt växelkurs- systemet. Konvergensen mellan obligationsräntorna i de medlemsstater som kommer att delta i valuta- unionen fortsatte , men har skillnaden i obligationsräntor åter ökat. T.ex. var skillnaden i 10-årsränta mellan och vilket kan jämföras med . 3.2 Utvecklingen i De svenska obligationsräntornas utveckling kom till stor del att likna den i andra EU-länder . fortsatte obligationsräntorna att sjunka som räntedifferensen mot minskade. Under slutet av sommaren har dock räntenedgången avstannat i som räntedifferensen mellan svenska och tyska statsobligationer ökat kraftigt. Diagram 3.3 Obligationsräntan i och Procent Kurserna på har utvecklats i linje med andra europeiska börser. fortsatte de senaste årens uppgång, men vände kurserna nedåt. Från årets början fram har kurserna på sjunkit med . Sämst har utvecklingen varit för aktier i skogsindustrin och i branschen övrig industri där kurserna sjunkit med . Aktier i tjänstebolag och handelsbolag har däremot utvecklats väl med en kursuppgång på . ökade efterhand förväntningarna om en mindre expansiv penningpolitik. Dessa förväntningar fick stöd i uttalanden från och i den inflationsrapport som publicerades bedömdes inflationen i genomsnitt uppgå till och , givet en oförändrad reporänta. Därmed väntades inflationen i snitt överstiga inflationsmål på , men ändå ligga inom toleransintervallet på +/-. Mot bakgrund av den förväntade konjunkturuppgången menade att det fanns goda skäl att ändra penningpolitiken i mindre expansiv riktning. Kort därefter höjdes repo- räntan till . kom dock att väsentligt revidera ned sin inflationsbild för . I den inflationsrapport som publicerades bedömdes inflationen i genomsnitt bli och givet en oförändrad reporänta. De huvudsakliga skälen till den ändrade inflationsbilden var en svagare utveckling än väntat i tillsammans med sjunkande råvarupriser samt vissa temporära effekter på inflationen till följd av skatteförändringar. Till följd av den ändrade inflationsbilden sänkte åter reporäntan till . Diagram 3.4 Kronans kurs TCW-index, = 100 har kronan fluktuerat utan att någon generell trend kunnat urskiljas. Mätt i termer av TCW-index har kronan sedan inledningen av 1997, med något undantag, legat i intervallet 117 till 123 med ett genomsnitt på ca 120. Under inledningen av hösten har dock kronans kurs legat över 123. Som framgår av diagram 3.4 har rörelserna varit tämligen snabba. Kursen har rört sig från den starkaste delen av intervallet till den svagaste . I samband med att kronan försvagats har ett antal möjliga förklaringar lyfts fram som t.ex. att svenska placerare ökat andelen utländska värdepapper i sina portföljer eller att utländska placerare sålt svenska aktier som ett led i en internationell rörelse till mer säkra tillgånger. Även omläggningen av penningpolitiken i en mer expansiv riktning samt fallande råvarupriser har av några bedömare angivits som orsaker till kronans försvagning . Det förefaller dock vara mycket svårt att presentera några tillförlitliga förklaringar till kronans kortsiktiga rörelser. Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Flöden, i miljarder kronor 1997 1998 t.o.m. juli Bytesbalans 47,7 21,8 Kapitaltransfereringar -0,3 4,7 Finansiell balans -33,7 10,8 Direkta investeringar1 -9,2 -1,4 Portföljinvesteringar1 -140,1 -91,7 Räntebärande värdepapper1 -33,5 -68,8 I Svenska kronor1 21,3 10,4 I utländsk valuta -54,8 -79,2 Aktier -106,6 -22,9 Svenska -13,0 29,2 Utländska -93,7 -52,1 Finansiella derivat 13,4 6,8 Övrigt kapital1 52,1 119,8 Valutareservens förändring 50,0 -22,8 Restpost -13,7 -37,3 1Begränsad jämförbarhet över tiden då definitionen ändrats . Källa: riksbank. Tabell 3.1 visar betalningsbalansen finfördelad i de finansiella posterna. Betalningsbalansen summerar alltid till noll. Detta innebär i tabellen att posterna bytesbalans, kapitaltransfereringar, finansiell balans samt restposten summerar till noll har haft ett överskott i bytesbalansen vilket uppvägts av en negativ finansiell balans. har dock den finansiella balansen varit positiv och endast restposten varit negativ. Av tabellen framgår också att handeln med räntebärande värdepapper givit ett negativt valutaflöde som är ca så stort som den positiva bytesbalansen. Detta återspeglar svenska placerares köp av utländska värdepapper. Utländska placerare har nettoköpt svenska räntebärande värdepapper. Även handeln i aktier har inneburit ett valutautflöde . Detta beror på att svenskars köp av utländska aktier på överstiger utländska placerares köp av svenska aktier på . Statistiken för den finansiella delen av betalningsbalansen är dock svårtydd. Till detta bidrar inte minst den stora posten övrigt kapital som givit ett kapitalinflöde på . Detta utgörs framförallt av handelskrediter och banklån från utlandet som sannolikt är kopplade till svenska investeringar i utlandet. Regeringen beslutade att statsskulden i utländsk valuta skall amorteras med . Denna amortering bidrar till ett valutautflöde i den finansiella balansen och är en del av utflödet på som kan hänföras till posten räntebärande värdepapper i utländsk valuta. har ökat valutareserven genom nettoköp av utländska tillgångar motsvarande , vilket också inneburit ett valutautflöde. Sammantaget visar tabellen att svenska köp av utländska tillgångar tillsammans med de statliga transaktionerna innebär ett stort valutautflöde i jämförelse med bytesbalansöverskottet. 3.3 Antaganden om ränte- och valutakursutvecklingen Antagandena om ränte- och växelkursutvecklingen görs utifrån den bild av den internationella konjunkturutvecklingen som beskrevs i det föregående kapitlet och den bild av den svenska ekonomin som presenteras i de följande avsnitten. Utifrån den europeiska konjunkturbilden väntas en måttlig uppgång i såväl korta som långa räntor inom valutaunionen . Inflationen i väntas vara låg . Därmed antas det inte finnas behov för en stramare penningpolitik. De svenska obligationsräntorna väntas dock i huvudsak följa med i den europeiska ränteuppgången. Därtill antas att kronan kommer att stärkas något jämfört med genom- snittet . Detta grundas såväl på den förväntade låga inflationen som ett förväntat bytes- balansöverskott. Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantagande Värde vid respektive års slut 1997 1998 1999 2000 2001 Reporänta 4,35 4,1 4,1 4,1 4,1 Ränta 6 månader 4,7 4,3 4,3 4,3 4,3 Ränta 5,6 4,6 4,8 5,0 5,0 Ränta 6,0 4,9 5,1 5,3 5,3 Diff. Sve - Ty 0,6 0,5 0,3 0,2 DEM 6 mån 3,75 3,7 4,1 4,3 4,3 TCW -index 121 122 119 118 118 Dollar i kronor 7,9 7,80 7,55 7,50 i kronor 4,41 4,50 4,35 4,30 4,30 Källor: och riksbank. 4 Utrikeshandeln 4.1 Varuhandeln Som en följd av den goda världskonjunkturen och exportindustrins fördelaktiga produkt- inriktning (bl.a. inom teleproduktindustrin) blev 1997 ett mycket bra år för den totala svenska exporten som ökade med . Under innevarande år har exporten fortsatt att öka men i en långsammare takt. Enligt SCB:s nationalräkenskapsstatistik för ökade varuexporten jämfört med . Den ekonomiska tillbakagången i har i hög grad påverkat handelsflöden . Enligt utrikeshandelsstatistiken har t.ex. värdet av export till (exklusive ) fallit med jämfört med året innan. Exporten till svarar nu för av den totala varuexporten jämfört föregående år. Bortfallet till har emellertid mer än väl kompenserats av ökningar till (+ ) och (+ ). tar emot ungefär 3/4 av den svenska varuexporten och är därmed den viktigaste marknaden. Den främsta anledningen till årets exportökning kan huvudsakligen tillskrivas den gynnsamma konjunkturutvecklingen inom EU och . Diagram 4.1 Exportens regionsvisa fördelning Över hälften av samlade exportvärde härrör från gruppen verkstadsvaror. Andra viktiga exportprodukter är skogsvaror, mineralvaror och kemivaror. Bland verkstads- varorna är maskiner, elektrovaror och fordon de viktigaste produkterna. Det är också dessa varor som har stått för den största exportökningen . Inom de övriga kategorierna har exporten av papper, järn och stål samt läkemedel utvecklats väl. Osäkerheten om den ekonomiska utveck- lingen i tillsammans med krisen i gör den internationella marknadsutvecklingen och dess effekter på svensk export svårbedömd. Den direkta handeln med t.ex. omfattar visserligen inte mer än av totala varuexport men övriga länder i och kan komma att påverkas av situationen i . av svensk export går till de snabbt växande marknaderna i och (exklusive ). De direkta effekterna av utvecklingen i torde ändå bli begränsade på den fortsatta konjunktur- utvecklingen i övriga och därmed även på den svenska exporten. Som tidigare nämnts har recessionen i medfört ett kraftigt fall i den svenska exporten till området. har värdet av exporten till minskat med jämfört med . Exporten till har ökat kraftigt men detta har inte varit tillräckligt för att kompensera för den totala minskningen till området. Till vissa av de mindre marknaderna i , t.ex. , , , och har exporten fallit eller mer jämfört med föregående år. Exporten till den tredje enskilt största marknaden efter och har dock ökat med . De närmaste årens exportmöjligheter till är i hög grad beroende av den fortsatta utvecklingen i och . I den internationella bedömningen (se kapitel 2) har det antagits att den ekonomiska utvecklingen i området stabiliseras och att en viss exportledd återhämtning sker . Osäkerheten i detta scenario är dock mycket stor. Till bilden av internationell osäkerhet bidrar även den ekonomiska utvecklingen i länder som är stora råvaruexportörer. Som en effekt av krisen i har priserna på råvaror sjunkit markant . Därmed har vissa ekonomier i , och fått se sina exportinkomster sjunka med påföljande börsfall och valutakursturbulens. Spridningseffekterna på länderna inom av denna utveckling kan drabba delar av svensk exportindustri med dess traditionellt stora inslag av verkstadsprodukter om industriinvester- ingarna generellt skulle minska. Diagram 4.2 Export-, världsmarknads-och marknadsandelstillväxt för bearbetade varor Procentuell förändring Den internationella marknadsutvecklingen ger ett splittrat intryck. Det viktigaste marknadsområdet förutses få en fortsatt god ekonomisk utveckling. Konjunkturläget i förutses också vara fortsatt stabilt varvid marknadstillväxten för förväntas öka med 1998 och med 1999. Det är i ljuset av den relativt starka europeiska marknadstillväxten som varuexporten ändå förväntas stiga med under både 1998 och 1999. Prisutvecklingen förväntas bli fortsatt återhållsam till följd av en hårdnande internationell konkurrens vilket begränsar svenska företags möjligheter att höja priserna. En förväntad apprecieringen av kronan medverkar även till att hålla ned exportpriserna. Relativprisutvecklingen (räknat i gemensam valuta) mellan och utlandet förväntas inte heller leda till att svenska företag ökar sina marknadsandelar i nämnvärd utsträckning. Varuimporten ökade enligt nationalräkenskapsstatistik. Enligt länderfördelad statistik för ökade importen från (exklusive ) i värde. Importen från ökade kraftigt medan de länder som drabbats värst av den ekonomiska recessionen i området ännu inte nämnvärt ökat sin export till . Sannolikt kommer importen från öka ytterligare när effekterna av de kraftiga växelkursförändringarna får genomslag i form av lägre importpriser. Denna utveckling förväntas dock inte drabba svenska producenter i första hand utan snarare importörer från andra länder. av den totala varuimporten till härrör från , varav är den enskilt största exportören. Verkstadsprodukter står för ca hälften av varuimporten. Liksom för exporten är maskiner, elektrovaror och fordon de värdemässigt viktigaste produkterna. I takt med en förväntad tilltagande konsumtionsefterfrågan tillsammans med den starka investeringsaktiviteten förväntas även den totala varuimporten öka . Det höga importinnnehållet i exportvarorna bidrar också till importens höga ökningstakt framöver. Varuimporten förväntas därmed öka med och med 1999. Sammantaget förväntas handeln med varor ge ett litet negativt bidrag till tillväxten . I det medelfristiga perspektivet antas varuexporten öka med och med som en följd av den internationella konjunkturutvecklingen. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster Miljarder kr Procentuell volymutveckling Procentuell prisutveckling 1997 1997 1998 1999 2000 2001 1997 1998 1999 2000 2001 Varuexport 633,2 11,3 5,7 5,8 7,2 5,8 -0,2 -0,8 0,3 0,7 1,1 Bearbetade varor 544,0 11,3 6,3 6,5 7,8 6,2 -0,9 -0,5 0,0 0,7 1,1 Tjänsteexport 125,0 14,4 7,0 6,0 3,5 3,5 6,0 0,7 0,3 1,0 1,6 Total export 758,2 11,8 5,9 5,8 6,6 5,5 0,8 -0,6 0,3 0,7 1,1 Varuimport 497,8 10,7 7,8 6,9 6,7 6,0 0,6 -2,5 0,3 0,7 1,1 Bearbetade varor 400,8 12,0 8,3 8,2 7,2 6,3 0,0 -0,8 -0,5 0,7 1,1 Tjänsteimport 136,1 18,1 13,4 8,0 4,6 4,6 6,3 1,8 0,8 1,8 2,0 Total import 633,9 12,0 8,8 7,1 6,3 5,7 1,9 -1,4 0,4 0,9 1,2 Anm: Export och import är i tabellen redovisade enligt utrikeshandelsstatistiken. Källor: och . 4.2 Tjänstebalansen Tjänstebalansen visade ett kraftigt underskott beroende på den snabba ökningen av tjänsteimporten. Enligt nationalräkenskaps- statistik ökade tjänsteimporten med . ökade samma post jämfört med . Av tjänsterna är det framförallt resevaluta och posten övriga tjänster som ökat mest. I posten resevaluta ingår privatpersoners utgifter i samband med resor utomlands men även direktimport av bilar som ökat . I gruppen övriga tjänster ingår tjänster som främst efterfrågas av näringslivet, t.ex. data/IT-tjänster, byggtjänster, finansiella tjänster, etc. Exporten av tjänster ökade 1997 . ökade tjänsteexporten med jämfört med . Bidraget till BNP-tillväxten från tjänstebalansen 1997 var -0,och beräknas bli -0,respektive -0,. Drivande faktorer bakom denna utveckling är en fortsatt ökning av tjänste- importen i takt med att den inhemska efterfrågan stiger, framförallt genom tilltagande privat konsumtion. En ökande privat konsumtion antas bl.a. leda till ökande turism utomlands . 4.3 Bytesbalansen Prognosen för bytesbalansen har reviderats ned kraftigt jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. En orsak är den relativt kraftiga försämring av tjänstebalansen som skett och som väntas fortsätta . En annan orsak är en förändrad bedömning av export- och import- prisutvecklingen. Trots nedrevideringarna för- väntas bytesbalansen visa fortsatt stora överskott . Överskotten i handelsbalansen kompenserar väl underskotten i tjänstebalansen och i kapitalavkastningen. antas förbättras , dvs. underskottet antas minska något. En orsak är att de senaste årens diversifiering av svenskars sparande i bl.a. utländska aktier bör komma att få en positiv effekt på nettot av aktieutdelningarna. Även räntenettot antas fortsätta att förbättras , främst som en följd av minskat upplåningsbehov och därmed minskade ränte- betalningar. Löpande transfereringar, som bl.a. omfattar delar av U-landsbistånd och EU-avgift antas däremot öka . beräknas bytesbalansen och därmed även totala finansiella sparande uppgå till av BNP. Bidragande till det höga sparandet är att de offentliga finanserna skall uppvisa ett genomsnittligt överskott på över en konjunkturcykel. Tabell 4.2 Bytesbalansen Miljarder kronor 1997 1998 1999 2000 2001 Varuexport 667,2 667,2 707,8 Varuimport 498,2 523,5 561,2 Handelsbalans 138,6 143,7 146,6 160,3 170,1 Transporter 5,3 7,4 7,0 Resevaluta -24,9 -34,0 -37,8 Övriga tjänster 0,9 -5,4 -7,9 Tjänstebalans -18,7 -32,0 -38,7 Löner -1,7 -1,7 -1,7 Avkastning på kapital -45,6 -40,4 -37,3 räntor -62,1 -63,2 -60,1 direktinvesteringar 22,6 26,0 25,0 aktieutdelningar -6,1 -3,2 -2,2 -25,0 -28,0 -29,0 Bytesbalansen 47,7 41,6 39,9 44,4 49,4 Kapitaltransfere- ringar -0,3 Finansiellt sparande som andel av BNP 2,4 Anm: Bytesbalansen är enligt definition. Källor: och .