prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Medel har beräknats för detta ändamål med avsikten att införa ett reformerat studiestödssystem med början . Utbyggnaden av grundutbildningen vid universitet och högskolor fortsätter. Regeringen har beräknat medel för 10 000 nya högskoleplatser fr.o.m. samt ytterligare 10 000 platser fr.o.m. . Regeringen avser att senare återkomma till fördelningen av de nya platserna. Regeringen avser vidare att föreslå att anslagen till grundforskning och forskarutbildning förstärks. har beräknats som främst avses tilldelas de nya universiteten i , och . har beräknats respektive för detta ändamål. Regeringen avser även att föreslå en satsning på kompetensutveckling för anställda åren 2000 2002. Utgångspunkten är det förslag som lämnats av arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet. Finansiering avses ske inom ramen för nya mål 3, inom . Hälften av satsningarna bör utgöras av medel från EU och hälften av statlig medfinansiering. Stimulansen förutsätter finansiering från arbetsgivare inom ramen för en trepartssamverkan. Skolan, vården och omsorgen skall förbättras Utrymme skapas för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. har beslutat om ökade generella statsbidrag till kommuner och landsting om sammanlagt . överfördes den statliga skatt på , som utgår för skattskyldiga med förvärvsinkomster från staten till kommuner och landsting. Detta föreslås ske även , vilket innebär att kommuners och landstings skatteinkomster ökar med . Regeringen har också aviserat att det generella statsbidraget skall öka med och med ytterligare tillföras . I denna proposition aviserar regeringen en ytterligare nivåhöjning av det generella statsbidraget med . Till följd av de förändringar som kommer att ske inom försvarsområdet beräknas dessutom . Beslutade och aviserade tillskott innebär i förhållande till nivå en sammanlagd höjning av statsbidragen till kommuner och landsting med . I detta belopp ingår medel som bidrar till finansieringen för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. En närmare redovisning av regeringens aviserade tillskott görs i kapitel 9. Inom området vård och omsorg avser regeringen fördela medel till handikappområdet, dels för kompetensutveckling, forskning, ytterligare medel till handikapporganisationerna m.m., dels för engångsvisa tillskott till bilstödet för handikappade. Resurser prioriteras även för ett införande av personliga ombud för psykiskt funktionshindrade. I tilläggsbudget föreslår re- geringen att ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten 1999 för ersättning till personer som steriliserats mot sin vilja 1975. Rättvisan skall stärkas Biståndsramen 1999 uppgår till , vilket motsvarar av bruttonationalinkomsten (BNI). I enlighet med tidigare beslut beräknas ramen år av BNI och år av BNI. Regeringen aviserar i denna proposition en ökning av ramen av BNI. tillförs låg- och medelinkomsttagare en ökad köpkraft genom en skattereduktion på mot pensionsgrundande inkomst . Därefter avtrappas reduktionen och upphör vid en inkomst på . Regeringen gör nu bedömningen att det finns ett ekonomiskt utrymme att även medge en skattelättnad för låg- och medelinkomsttagarna. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med den exakta utformningen av en sådan skattelättnad. sänks fastighetsskatten på hyreshus från till . Regeringen angav i budgetpropositionen att man förväntade sig att den lägre skattenivån omsätts i lägre hyror. Sänkningen begränsas till bostadshyreshus, vilket innebär att såväl hyresgäster som bostadsrättsinnehavare kan få reducerade boendekostnader. Sänkningen gjordes i avvaktan på förslag från . Regeringen gör nu samma bedömning som och föreslår därför att den sänkta fastighetsskatten skall gälla även . Hållbara I syfte att främja en hållbar utveckling i föreslår regeringen åtgärder samt aviserar beräknade resursförstärkningar för de kommande tre åren. En förlängning av tidigare resursförstärkningar avseende markinköp, miljö- övervakning och länsstyrelsernas miljötillsyn görs med ca . Åtgärder för sanering och återställning av förorenade områden erhåller en förstärkning med . Miljöforskningen förstärks med och byggforskningen förstärks med . Insatserna för biotopskydd förstärks med totalt . Kalkning av försurade sjöar och vattendrag beräknas också få en förstärkning med . Vidare anser regeringen att tidsperioden för de lokala investeringsprogrammen bör utsträckas genom att medlen för perioden 2001 förskjuts med sammanlagt till 2002. Regeringen avser att ta fram ett program för att utveckla miljöbilar i samarbete med bilindustrin. Tabell 4.2 Sammanfattning av reformer Nettoförsvagning av de offentliga finanserna. Bruttoeffekter inom parentes. För utgiftsreformer är bruttoeffekten lika med effekten på de takbegränsade utgifterna. Miljoner kronor 2000 2001 2002 Arbetslösheten skall betvingas 1 765 1 215 1 215 varav 700 0 0 Anställningsstöd* 975 (1 300) 1 125 (1 500) 1 125 (1 500) Lönebidrag m.m. 90 (120) 90 (120) 90 (120) Kunskap och kompetens 540 3 000 8 597 varav Kompetensutveckling 400 1 000 1 000 Nytt studiestödssystem inkl. pensionsrätt 0 800 1 600 0 0 3 168 (4 400) Högskoleplatser 0 450 1 350 Forskning och forskarutbildning 70 470 779 Särskilda utbildningsinsatser 30 80 500 Siftelsehögskolor (moms) 0 200 200 Övrigt 40 0 0 Skolan, vården och omsorgen skall förbättras 1 672 3 992 6 545 varav Maxtaxereform och allmän förskola 0 1 700 3 400 Generella statsbidraget 0 2 000 3 000 200-kronan till kommunsektorn* 1 250 0 0 Ersättning till vissa steriliserade 90 15 0 Personliga ombud för psykiskt funktionshindrade 90 90 90 Handikappområdet 242 187 55 Rättvisan skall stärkas 3 528 1 090 1 450 varav Bistånd 0 0 200 Skattereduktion* 3 000 300 0 Fastighetsskatt: bostadshyreshus* 0 640 1 100 Pensionstillskott 268 0 0 Särskilt grundavdrag för pensionärer* 110 0 0 Rättsväsendet 150 150 150 Hållbara 145 340 988 varav Markinköp 0 0 368 Marksanering 0 85 300 Miljöforskning 50 100 100 Biotopskydd 0 75 100 Byggforskning 50 50 50 Hållbara - övrigt 45 30 70 Bidrag till minskad elanvändning, energiforskning m.m. 0 210 210 Övrigt 12 0 1 250 Summa försvagning av offentliga finanser 7 662 9 847 20 255 varav förändrade skatteregler 5 335 2 065 2 225 Summa ökning av takbegränsade utgifter 2 357 7 812 19 292 * Avser förändrade skatteregler Utgiftsbegränsande åtgärder och finansiering Regeringen gör bedömningen att det finns en risk för att utgiftstaket för staten överskrids 1999 om inga åtgärder vidtas. senaste prognos visar att utgiftstaket 1999 riskerar att överskridas med . Regeringen delar bedömning att utgiftstaket riskerar att överskridas och vidtar därför utgiftsbegränsande åtgärder motsvarande totalt ca . I detta belopp inkluderas effekten av s.k. begränsningsbelopp för vissa anslag som regeringen har beslutat om. Det innebär att utgifterna inte får överstiga dessa belopp. Även behöver åtgärder vidtas för att undvika ett överskridande. Regeringen föreslår därför vissa besparingar för att klara utgiftstaket. Dessa åtgärder samt föreslagna besparingar har även bidragit till att finansiera de reformförslag som redovisas i tabell 4.2. I tabell 4.3 redovisas beräknade utgiftseffekter av besparingsförslagen på tilläggsbudget samt de utgiftsbegränsande åtgärder regeringen beslutat om för stöd till lokala investeringsbidrag, bidrag för att minska elanvändningen, väghållningen, jordbruk samt del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och övrigt. Regeringen föreslår vidare i prop. 1998/99:106 att beloppsgränsen för högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen höjs fr.o.m. med från till . Ytterligare redovisning av dessa åtgärder återfinns i avsnitt 5.3.1. De av regeringen införda begränsningsbeloppen redo- visas i tabell 5.7. och 2001 anger beloppen i tabell 4.3 utgiftsminskningen jämfört med de beräknade anslagsbelopp som redovisades i budgetpropositionen . anger beloppen utgiftsminskning i förhållande till de utgiftsnivåer som ges av befintliga regler och beräknade anslagsnivåer vid oförändrad politik. Tabell 4.3 Besparingar, utgiftsminskningar och finansiering Nettoförstärkning av offentliga finanser. Minskning av takbegränsade utgifter inom parentes Miljoner kronor 1999 2000 2001 2002 0 0 0 100 Försvarsram (inkl om- ställningsbidrag) 0 0 0 1 000 Högkostnadsskydd, läkemedel 800 1 370 1 370 1 370 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) 0 87 (145) 285 (475) 474 (790) Antagandepoängberäkning, vilande förtidspension 0 90 (150) 172 (287) 249 (415) Underhållsstöd 0 210 210 210 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1 038 (1 378) 2 787 (3 796) 1 100 (1 473) 1 100 (1 473) Socialfonden 0 400 1 000 1 000 Vuxenstudiestöd 60 (100) 0 0 0 0 900 (1 250) 1 080 (1 500) 0 Räntebidrag 0 112 0 0 Stöd till lokala investeringsprogram 120 737 550 50 Investeringsbidrag för bostäder 0 250 0 0 Bidrag för att minska elanvändningen 55 200 0 0 Väghållning 500 500 0 0 Övrigt kommunikationer 0 100 150 200 Jordbruk 870 400 0 0 Finansiering maxtaxa 0 0 1 700 1 300 Utgiftseffekt av begränsningsbelopp 3 731 0 0 0 Övrigt 580 732 375 392 Summa förstärkning av de offentliga finanserna 7 754 8 875 7 992 7 445 Summa minskning av takbegränsade utgifter 8 134 10 352 9 090 8 300 Nettobesparingen anger effekten på finansiellt sparande i offentlig sektor. De redovisade nettoeffekterna för offenlig sektor tar i förekommande fall hänsyn till det bortfall av inkomstskatter som förändringen ger upphov till. Bruttobesparingen, som visar minskningen av de takbegränsade utgifterna, redovisas i dessa fall inom parentes i tabell 4.3. Tabell 4.4 Total effekt av finansiering/utgiftsminskningar och reformer Miljoner kronor 1999 2000 2001 2002 Finansiellt sparande i offentlig sektor 7 163 1 213 -1 855 -12 810 Takbegränsade utgifter -7 635 -7 995 -1 278 10 992 Totalt innebär de föreslagna satsningarna och besparingarna att den offentliga sektorns finansiella sparande ökar med ca och med ca 2000. I förhållande till gällande regler innebär förändringarna en försvagning av de offentliga finanserna för och . Förändringarna innebär att de takbegränsade utgifterna minskar med och med . innebär förändringarna att de takbegränsade utgifterna ökar med ca i förhållande till de utgiftsnivåer som ges av gällande regler och beräknade anslagsnivåer vid oförändrad politik. 4.4 Statsbudgetens utveckling 2002 var statsbudgetens saldo positivt /90 och staten kunde amortera ca på statsskulden. Åren 1999 2002 beräknas statsbudgetens saldo visa betydande överskott. Dessa stora positiva budgetsaldon beror emellertid till största delen på tillfälliga effekter i samband med införandet av ålderspensionsreformen, samt på inkomster från försäljning av aktier. 4.4.1 Statsbudgetens inkomster Statsbudgetens totala inkomster beräknas öka med ca , vilket motsvarar en genomsnittligt ökningstakt på . Statens årliga skatteinkomster beräknas också öka med ca . Övriga inkomster beräknas således uppgå till ungefär samma nivå och . Under de mellanliggande åren 1999 2001 beräknas emellertid övriga inkomster uppgå till en högre nivå, främst till följd av högre beräknade inkomster av försåld egendom. I relation till BNP beräknas såväl statsbudgetens totala inkomster som statsbudgetens skatteinkomster vara lägre än . I tabell 4.5 redovisas det preliminära utfallet av statsbudgetens skatteinkomster och övriga inkomster för och därtill den förväntade utvecklingen 2002, samt förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Statsbudgetens inkomster beräknas öka med . Ökningen beror till största delen på att övriga inkomster beräknas bli betydligt högre , främst till följd av högre förväntade inkomster från försåld egendom. Inkomstökningen på mellan och förklaras till stora delar av att inkomsterna från aktieutdelningar tillfälligt beräknas bli högre . Ökningen av statsbudgetens skatteinkomster mellan och begränsas bl.a. till följd av ökade skatteutbetalningar till kommunerna , vilka beror på en stor slutreglering av kommunalskatter, och lägre inkomster från beskattningen av reavinster . 2002 förklaras inkomstökningen främst av ökande skatteinkomster medan övriga inkomster minskar till följd av lägre utdelningsinkomster och lägre beräknade inkomster från försåld egendom. I förhållande till budgetpropositionen beräknas inkomsterna bli ca högre , högre och högre . Tabell 4.5 Statsbudgetens inkomster Skatteinkomster 639,7 649,2 651,4 672,8 701,8 Övriga inkomster 66,6 96,3 110,2 85,9 66,1 Totala inkomster 706,3 745,5 761,5 758,7 767,9 Diff. Skatteinkomster 22,0 18,6 0,6 -4,0 - Övriga inkomster -13,0 30,5 46,8 34,6 - Totala inkomster 9,0 49,1 47,4 30,6 - Procent av BNP Skatteinkomster1 35,5 35,1 34,0 33,8 33,8 Totala inkomster 39,2 40,3 39,7 38,1 37,0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 1Denna kvot skall inte förväxlas med skattekvoten för hela offentliga sektorn. Fyllnadsinbetalningar av skatt blev särskilt stora till följd av höga realisationsvinster . En högre lönesumma i förhållande till vad som antogs i budgetpropositionen leder till ökade skatteinkomster från fysiska personer och ökade socialavgifter under dessa år. Dessa faktorer har bidragit till en upprevidering av skatteinkomsterna och . Den högre lönesumman innebär också att slutregleringen av kommunalskattemedel, som sker med eftersläpning, nu beräknas bli högre . Det innebär således att utbetalningarna från staten till kommunerna dessa år blir större än vad som beräknades i budgetpropositionen . Inkomsterna från juridiska personer beräknas öka i förhållande till budgetpropositionen , vilket i huvudsak förklaras av det statligt ägda aktiebolaget förväntade inbetalning av reavinstskatt efter försäljningen av aktieinnehavet i & . Under övriga inkomster är det framför allt inkomster av statens aktier och försåld egendom som förändrats sedan budgetpropositionen . Det beror bland annat på att aktieutdelning om till följd av försäljningen av aktieinnehavet i & förväntas inbetalas till staten . beräknas inkomster av försåld egendom uppgå till och till . beräknas försäljningsinkomsterna uppgå till . En fördjupad redovisning av statsbudgetens inkomster presenteras i kapitel 6. 4.4.2 Statsbudgetens utgifter Utgifter exklusive statsskuldsräntor 1998 2002 Statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dvs. utgiftsområde 1 25 och 27, beräknas öka från till . Ålderspensionsreformen innebär emellertid att statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor ökar med ca mellan till följd av ändrat betalningsansvar mellan Staten och AP- fonden och interntransaktioner i form av statlig ålderspensionsavgift. För att möjliggöra en jämförelse av utgiftsutvecklingen kan preliminära utgifter korrigerats för en tänkt ålderspensionsreform detta år. Tabell 4.6 Statsbudgetens utgifter Miljarder kronor 19981 1999 2000 2001 2002 Utgifter exkl. statsskuldsräntor2 585,73 616,0 618,0 625,9 626,6 Statsskuldsräntor4 113,4 92,9 77,4 73,1 52,9 nettoutlåning m.m.5 -2,5 -56,6 -4,6 -111,1 66,5 Summa utgifter 696,6 652,3 690,8 587,9 746,0 1 Preliminärt utfall 2 Inklusive minskning av anslagsbehållningar 3 Korrigerat för ålderspensionsreformen motsvarar detta 600,4 mdkr (dvs. beloppet skulle ha varit 600,4 mdkr om ålderspensionsreformen genomförts ). 4Avser utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 5Inklusive kassamässig korrigering, finansiell överföring från AP-fonden till , avgiftsväxling med anledning av pensionsreformen och beräkningsteknisk överföring till hushållen. Efter en sådan korrigering av utgifterna ökar statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor med ca mellan och eller med i genomsnitt . Som andel av BNP minskar statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor med , från . I tabell 4.7 redovisas de beräknade utgifterna per utgiftsområde för åren 1998 2002. För att underlätta en jämförelse över tiden visas i en fotnot till tabellen en beräkning av utgifterna per utgiftsområde i det fall ålderspensionen hade genomförts . De största utgiftsökningarna 2002 återfinns under följande utgiftsområden: Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Utgiftsområdet ökar med ca . Huvuddelen av ökningen beror på att utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner beräknas öka mycket kraftigt. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet ökar med . Ökningen förklaras bl.a. av höjningen av det allmänna barnbidraget (+100 kronor per barn och månad och ytterligare ) och av ökade utgifter för föräldraförsäkringen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet ökar med ca . Utgiftsökningen förklaras bl.a. av de i denna proposition aviserade satsningarna på nya högskoleplatser, nytt studiestödssystem och forskning. Utrymme skapas för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna Utgiftsområdet ökar med . Ökningen beror främst på de beslutade och aviserade resurstillskotten till skola, vård och omsorg. De största utgiftsminskningarna 2002 återfinns under följande två utgiftsområden. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet minskar med ca . Förklaringen är främst att den öppna arbetslösheten antas sjunka från år . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet minskar med ca . En viktig förklaring är att utgifterna för räntebidraget minskar från till . En fördjupad redovisning av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor för åren 1998 1999 och åren 2000 2002 ges i kapitel 5 respektive kapitel 7. Tabell 4.7 Takbegränsade utgifter 1998 Prel. utfall1 1999 Prognos 2000 Beräknat2 2001 Beräknat2 2002 Beräknat2 UO 1 4,3 4,7 4,2 4,5 4,6 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2,0 1,7 1,5 1,5 1,6 UO 3 och uppbörd 5,9 6,0 5,8 5,8 5,9 UO 4 Rättsväsendet 21,4 22,4 22,1 22,4 22,7 UO 5 och internationell samverkan 2,6 3,0 2,8 2,9 2,9 UO 6 Totalförsvar 42,4 45,6 44,9 44,5 43,5 UO 7 Internationellt bistånd 11,5 12,0 12,5 13,3 13,2 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,2 4,4 4,2 4,4 3,9 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 23,1 24,6 25,4 26,3 26,3 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 39,7 84,9 86,9 86,9 88,0 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62,7 34,3 33,4 32,6 32,0 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 35,9 41,1 43,5 46,2 46,7 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 37,3 33,5 31,9 30,3 29,6 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 47,7 47,6 45,5 45,6 45,9 UO 15 Studiestöd 21,9 21,1 22,1 24,2 24,5 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 27,7 30,0 30,8 34,8 37,0 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,3 7,5 7,5 7,6 7,8 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 22,4 19,5 16,3 13,0 11,3 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3,4 3,9 2,7 3,3 2,7 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,4 1,6 1,7 1,8 2,0 UO 21 Energi 0,9 1,1 1,2 1,9 1,7 UO 22 Kommunikationer 27,4 25,0 25,3 24,7 25,0 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 11,8 11,6 12,7 13,2 13,2 UO 24 Näringsliv 2,8 3,4 3,0 2,9 2,9 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 96,8 102,7 102,2 104,7 106,3 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 113,4 92,9 77,4 73,1 52,9 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21,2 22,6 19,4 21,5 22,3 Minskning av anslagsbehållningar 0,0 0,0 8,5 5,0 3,0 Summa utgiftsområden 699,1 708,9 695,4 699,0 679,5 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 585,7 616,0 618,0 625,9 626,6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 132,6 135,8 139,5 144,0 149,7 Takbegränsade utgifter 718,3 751,8 757,4 769,9 776,3 Budgeteringsmarginal 1,7 1,2 3,6 16,1 33,7 Utgiftstak för staten 720,0 753,0 761,0 786,0 810,0 1 För att möjliggöra en jämförelse av utgifterna redovisas nedan en schablonmässig beräkning av utgifterna för det fall ålderspensionsreformen hade genomförts : UO10 75,8 mdkr, UO11 33,3 mdkr, UO12 40,7 mdkr, UO13 39,5 mdkr, UO14 48,0 mdkr, UO15 22,5 mdkr, Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 600,4 mdkr, Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 137,1 mdkr och Takbegränsade utgifter 737,5 mdkr. 2 Enligt förslaget till preliminära utgiftsområdesramar (se tabell 7.1). Beräknad förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit redovisas sammantaget för samtliga utgiftsområden under posten Minskning av anslagsbehållningar. Statsskuldsräntor 1998-2002 Statsskuldsräntorna påverkas framför allt av storleken på statsskulden, räntenivån samt växelkurser. Statsskuldsräntorna påverkas även av mer tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Som framgår av diagram 4.1 steg ränteutgifterna som andel av BNP kraftigt första hälft. Ränteutgifternas andel av BNP var som högst 1985 då de uppgick till . minskade ränteutgifternas andel av BNP snabbt för att återigen öka . uppgick ränteutgifterna till eller av BNP. 2002 beräknas ränteutgifterna minska successivt 2002 uppgå till ca eller av BNP. Diagram 4.1 Statsskuldsräntor Procent av BNP De kraftigt minskade ränteutgifterna 2002 förklaras av lägre räntenivåer och av den amortering på statsskulden som sker till följd av bl.a. finansiella överföringar från AP-fonden till staten i samband med ålderspensionsreformen och försäljningar av statligt aktieinnehav. Tabell 4.8 Statsskuldsräntor Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Räntor på lån i svenska kronor 73,1 71 58 47 39 Räntor på lån i utländsk valuta 23,6 22 20 19 19 Räntor på in- och utlåning -3,9 -2 -3 -3 -4 Över-/underkurser vid emission1 -5,7 -9 -4 -4 -3 Summa räntor 87,2 81 70 58 51 Valutaförluster/ -vinster2 9,8 -2 -1 2 0 Kursförluster/ -vinster3 15,6 14 8 12 2 Övrigt 0,6 0 0 0 0 Summa ränte- utgifter 113,3 93 77 73 53 1Överkurser uppstår när emitterar nya obligationer eller utökar befintliga benchmarklån om marknadsräntan vid emissionstillfället är lägre än kupongräntan. Underkurser uppstår vid motsatt förhållande. 2 Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförluster eller vinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. Posten påverkar statsbudgetens utgifter och statsbudgetens saldo men inte statens finansiella sparande. 3 Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Posten påverkar statsbudgetens utgifter och statsbudgetens saldo men inte statens finansiella sparande. Statsskuldsräntornas olika komponenter visas i tabell 4.8. Den del av ränteutgifterna som beror på valutaförluster/vinster och kursförluster/vinster påverkar inte statens finansiella sparande. Budgetmålet för den offentliga sektorn avser det finansiella sparandet redovisat enligt nationalräkenskaperna. Det räntemått som där är relevant är delposten summa räntor enligt tabell 4.8. Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta uppstår valutakursförluster/vinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet anskaffades. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Prognosen 1999 är ca lägre än ränteutgifterna för . Till minskningen av ränteutgifterna bidrar bl.a. en lägre räntenivå samt en kraftig minskning av de realiserade valutaförlusterna. I statsbudgeten redovisas statsskuldsräntor utgiftsmässigt. I tabell 4.9 redovisas de kostnadsmässiga räntorna, vilket innebär att ränteutgifterna har periodiserats över lånens löptid. Den kostnadsmässiga redovisningen är mindre beroende av upplåningstekniken och förändringar av räntekostnader kan lättare förklaras av den underliggande lånebehovs- och ränteutvecklingen. Enligt den periodiserade redovisningen kommer räntekostnaderna att minska från ca till . Tabell 4.9 Periodiserade ränteutgifter Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Summa räntor enligt tabell 4.8 87 81 70 58 51 Justering kursdifferenser vid emission 3 10 1 3 1 Justering noll- kupongräntor 3 2 3 2 5 Summa kostnads- justeringar 6 12 4 5 6 Summa ränte- kostnader 93 93 75 64 57