prop · GM031D11 · 1999-01-01 00:00:00 — Förslaget kompletterades därefter av Försvarsmakten i budgetunderlaget för . I ramen hade då även drift och underhåll av olika system inkluderats. Mot bakgrund av de föränd- ringar som Försvarsmakten bl.a. anmält för den övergripande planen för ledningssystemutveck- lingen, kommer förslaget att revideras ytterligare . Den objektsram som regeringen avser att införa kommer att bestå dels av kostnader för utveckling och anskaffning, dels av vidmakt- hållandekostnader för olika system . I regleringsbrevet för kommer innehållet i ramen att preciseras. Bakgrund I enlighet med beslut om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripensystemet skall regeringen redo- visa läget inom projektet för (prop. 1981/82:102, bil. 2, bet. 1981/82:FöU18, rskr. 1981/82:374). beslutade att ram- styrningen av JAS 39 skulle bibehållas genom en särskild investeringsram, den s.k. JAS-ramen. Vidare omdefinierade JAS-ramens innehåll, tidsomfång och ekonomi. Avslutad verksamhet, såsom utveck- lingsarbete samt leverans av delserie 1, utgår ur JAS-ramen fr.o.m (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109). Den från omdefinierade JAS-ramen inkluderar anskaffning av flygplan, utrustning m.m. till delserie 2 och delserie 3, interna kostnader och medel för förskott till industrin samt ränta på rörelsekapital. Nedan redovisas den verksamhet som är avslutad och den materiel som har slutlevererats t.o.m. . Den årliga redovisningen av utvecklingen inom JAS 39 gjordes senast i regeringens skrivelse 1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse. Regeringen kommer även i fortsätt- ningen att i anslutning till budgetpropositionen skriftligen informera om utvecklingen av JAS 39 Gripensystemet. Därutöver genomförs särskilda redovisningar för försvarsutskott. Vid en eventuell export av JAS 39 kommer regeringen att informera om eventuell påverkan på leveransplanen till För- svarsmakten. Projektredovisning samlade bedömning är att de tekniska kraven på egenskaper och prestanda enligt projektspecifikationen i allt väsentligt har uppfyllts. Försvarsmaktens samlade uppfattning är att JAS 39 Gripensystemet fortsätter att utvecklas enligt den planerade inriktningen. Erfaren- heterna visar att systemet kommer att uppfylla ställda krav och förväntningar. Programmet som helhet bedöms av Försvarsmakten ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Regeringen delar myndigheternas bedöm- ningar. Den första JAS 39 Gripendivisionen krigs- organiserades efter genomförd krigsförbandsövning . Den andra JAS 39 Gripendivisionen planeras att vara krigs- organiserad . finns därmed två utbildade JAS 39 Gripen- divisioner operativa vid F 7 . Omskolning av den tredje JAS 39 Gripendivisionen planeras att kunna starta vid . /2003 beräknas åtta JAS 39 Gripendivisioner vara omskolade. blev flygtids- produktionen vid F 7 något mindre än planerat beroende på en ogynnsam vädersitua- tion och högt felutfall i kombination med ett alltför känsligt övervakningssystem som ger ett stort antal falska varningar och felindikeringar. har dock flyg- tidsproduktionen varit den förväntade. Erfarenheterna från flygverksamheten vid F 7 är positiva. Enligt Försvarsmakten upplever flygförarna JAS 39 som lättfluget i en bekväm och föraranpassad miljö. Flygegenskaper, prestanda och styrsystem är väl utvecklade. Erfarenheterna visar även att det är fullt genomförbart för en och samma flygförare att utöva alla tre rollerna jakt, attack och spaning med JAS 39 . Leveranserna av serieflygplan från industrin följer den överenskomma leveransplanen. Fram t.o.m. har totalt 54 39 A och två tvåsitsiga JAS 39 B levererats till Försvars- makten. Delserie 1 (omfattande 30 flygplan) slutlevererades . Delserie 2 (110 flygplan) beräknas vara slutlevererad och serieleveranser av delserie 3 (64 flygplan) planeras starta och beräknas vara slutlevererade under slutet av . Arbetet med den tvåsitsiga versionen, JAS 39B, följer uppgjorda planer. Flygut- provningen har avslutats och flygplanet motsvarar ställda krav. Regeringen beslutade att, inom en kostnadsram om i prisläge 1997, utveckla och anskaffa flygplan, stödutrustning m.m. för ytterligare fyra divisioner JAS 39 . I beslutet anges även att speciella anpassningsprogram inom områdena flygprestanda, avionik, sensorer och framtida vapen skall genomföras. Regeringens syfte med anpassningsprogrammen är att JAS 39 Gripen- systemet successivt skall upprätthålla förmågan att kunna anpassas till förändrade hotbilder, nya uppgifter och tillvarata ny teknikutveckling under dess minst trettioåriga operativa tjänstgöring. Programmen skall genomföras som internationella projekt där betalar delar av den totala utvecklingen. Ett antal projekt har påbörjats inom de angivna områdena. Rege- ringen bemyndigade Försvarsmakten att ingå ett samarbetsavtal med , , , och omfattande deltagande i ett internationellt samarbetsprojekt avseende IR-jaktrobot. Det gemensamma programmet för vidare- utveckling av delserie 1, 2 och 3 och utvecklingsarbetet för enbart delserie 3 löper väl. Åtgärderna införs successivt i serieproduktion av flygplanen eller där Försvarsmakten så beslutar som modifieringar i redan levererade flygplan. Regeringen beslutade om anskaffning av ett nytt hjälpkraftsystem p g a att nuvarande hjälpmotor avger buller som över- skrider de bullernivåer som tillåts enligt miljölagstiftningen. Denna anskaffning ingår i programmet för vidareutveckling. Anskaff- ningen finansieras med reserver inom JAS- ramen. Den första av två beställda FMS (Full Mission Simulator) är i operativ drift vid F7 Gripen- centrum. Den andra beräknas bli levererad . Fem simulatorer för utbildning på flyg- divisionsnivå (MMT, Multi Mission Trainer) är beställda varav en är levererad till F7 . är ungefär försenat. Flygutbildningen vid F7 bedöms dock kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt. Införande och anskaffning av beställd radar- jaktrobot (Amraam) pågår. Roboten har under införandefasen vissa begränsningar men kommer att vara fullt operativ . JAS 39 har demon- strerats vid mässor och utställningar i , och . Dessutom har evaluerings- flygningar genomförts i . Under denna evaluering flögs Gripen av österrikiska piloter. Därutöver har ett antal demonstrations- och evalueringsflygningar genomförts i . har varit ansvarigt för planering och genom- förande. Försvarsmakten har bistått med bl.a. uppvisningsförare och utlåning av flyg- plan. Exportstödsverksamheten har medfört att mindre förseningar skett i den taktiska utprov- ningsverksamheten. Avslutad verksamhet Som ovan nämnts omdefinierades JAS-ramen per . Avslutad verksamhet, såsom utvecklingsarbete samt leverans av flygplan i delserie 1 har utgått ur ramen. slutreglerades grundavtalet avseende utveckling och tillverkning av delserie 1 mellan och IG JAS (Industri-gruppen JAS 39). Den verksamhet som har avslutats och den materiel som slutlevererats till Försvarsmakten t.o.m. omfattar följande Tabell B2.1 Avslutad verksamhet Miljoner kronor i löpande priser Avslutad verksamhet Kostnad Utvecklingsarbete delserie 1 12 004 Delserie 1 (30 flygplan) 5 157 Vapensystem, integration och anskaffning 3 419 Övrig materielanknuten verksamhet 2 417 Totalt 22 997 I grundavtalet fastställdes en huvud- tidsplan som angav tidpunkter för provflygning, slutförande av utvecklingsarbete, leverans av serieflygplan m. m. I förhållande till huvudtidsplan har utvecklingsarbetet för grund- flygplanet försenats . Kostnadsökningen beror på behov av tekniska förändringar. Regeringen betraktar föränd- ringarna som nödvändiga för att successivt kunna tillvarata teknikutvecklingen. Kostnads- ökningarna har hanterats med avdelade reserver och genom omplaneringar inom ramen. Vapeninnehållet har vid ett flertal tillfällen omdefinierats till både typ och antal. Ekono- miska restriktioner, ändrade hotbilder och nya tekniska förutsättningar har lett till ompröv- ningarna. Följande vapensystem har anskaffats inom ramen för den avslutade verksamheten: Tabell B2.2 Anskaffade vapenssystem Miljoner kronor i löpande priser Åtgärd Vapentyp Kostnad Integration och anpassningsåtgärder för att tillvarata vapen- Attackrobotsystem RB 75 16 arvet från flygplanssystem 37 IR jaktrobotsystem RB 24 J 11 Attackraketsystem ARAK 70 B 30 Anskaffning och modifiering IR jaktrobotsystem RB 74 Sidewinder 196 Utveckling och serieanskaffning Sjömålsrobot- system RB 15 1 398 Utveckling och serieanskaffning Bombkapsel M90 DWS 39 1 487 Anskaffning Övningsammuni- tion till automatkanon M70 33 Studier, förprojektering Attackvapen tung bromsad bomb TBB (regeringen avbröt projektet 1988-03- 29) 60 Studier, förprojektering Tungt styrt attackvapen TSA. (TSA utgick ur JAS- ramen i samband med omdefinition) 188 Totalt Regeringen anser att målsättning och inriktning, enligt definitionen JAS- ram, för vapenanskaffning till JAS 39 har uppnåtts. I övrig materielanknuten verksamhet ingår bl.a. kostnader för typserviceverksamhet. års definition av JAS-ramen ingår dessa inte längre i investeringsramen. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att den verksamhet som avslutats och den mate- riel som slutlevererats till Försvarsmakten har följt de riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripensystemet som lagt fast. Regeringen anser därmed att denna del av JAS 39 Gripensystemets anskaffning är avslutad och avser därför inte att i de årliga redovisning- arna fortsättningsvis kommentera denna verksamhet. Ekonomi Försvarsmakten redovisar för avseende program 10 39 Gripen-förband följande anslagsbelastning: Tabell B2.3 Anslagsbelastning program Belopp Anslagsavräkning avseende leveranser från FMV 3 897 Anslagsavräkning förbandsverksamhet 22 Totalt 3 919 Regeringen har beslutat om hur Försvarsmakten skall redovisa genomförd verksamhet inom JAS-ramen. Regeringen avser att i de årliga redovisningarna till redo- visa JAS-ramens utveckling i olika prislägen och utbetalade medel i löpande priser. Tabell B2.4 Utbetalda anslagsmedel t.o.m. i löpande priser År/prisläge JAS-ramens planeringsram Belopp 1997 76 396 11 505 1998 78 998 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 6