prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Om medborgarna upplever att de skatter de betalar missbrukas är detta ett hot mot välfärden. Regeringen avser att inleda ett arbete för att minska fusk och överutnyttjande av de offentliga välfärdssystemen. Det gäller bl.a. att påverka attityder och att skapa enkla regler som innebär att det lönar sig att göra rätt. Myndigheternas arbete bör samordnas, bl.a. för att öka risken för upptäckt. Ökat skattesamarbete i EU Den ökade rörligheten över gränserna gör det allt viktigare med ett fungerande internationellt samarbete inom skattepolitiken. Annars riskeras en utveckling där länder konkurrerar med varandra genom att erbjuda allt lägre skattesatser, vilket skulle få till följd att alla länder skulle förlora i slutänden. Därför har EU-länderna enats om en uppförandekod för att motverka skadlig skattekonkurrens. Det är dock inte fråga om att införa gemensamma skatteregler utan om att länderna förbinder sig att inte erbjuda förmånligare skatteregler för utländska etableringar än vad som gäller för inhemska företag. Inom EU diskuteras flera viktiga direktivförslag på skatteområdet. Det gäller bl.a. förslag om nytt energiskattedirektiv, direktivförslag om beskattning av sparande samt om indrivning av skatter. Det är inte bara inom EU som rörligheten över gränserna blir allt mer påtaglig. Därför är även en viktig arena för samarbete. arbetar också vidare med bilaterala förhandlingar med andra länder. har dubbelbeskattningsavtal med ett 70- tal länder, vilket är viktigt för att underlätta handel och annat samarbete mellan länder. 1.6.2 Nya skatteförslag Efter förslag i budgetpropositionen infördes tillfälliga skattelättnader , och regeringen uttalade då att man skulle återkomma i vårbudgeten om huruvida dessa skulle förlängas. Den tillfälliga sänkningen av fastighetsskatten på hyreshus förlängs till att gälla även . Ett utrymme som motsvarar den tillfälliga skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare har satts av även för , men utformningen av skattelättnaden kan komma att förändras. Regeringen återkommer i budgetpropositionen om hur skattelättnaden skall vara utformad. 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att såvitt avser den ekonomiska politiken och utgifts- taket 1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (kapitel 1), 2. fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till av bruttonationalprodukten för (avsnitt 4.1.2), 3. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till (avsnitt 7.1), 4. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för åren 2000 2002 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.2), 5. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren 2000 2002 (avsnitt 7.3.2), såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:419) om brottsofferfond, 7. antar regeringens förslag till lag om kreditering av anställningsstöd på skattekonto, 8. bemyndigar regeringen att för perioden 2002 ställa ut kreditgaranti till för lån till på högst 300 000 genom Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) (avsnitt 5.4.2), 9. godkänner vad regeringen anfört om inriktningen av registerbaserad folk- och bostadsräkning (avsnitt 5.4.2), 10. godkänner att högst av det på utgiftsområde 5 och internationell samverkan uppförda ramanslaget B4 Fredsfrämjande verksamhet får användas för en väpnad svensk styrka i Kosovo (avsnitt 5.4.4), 11. bemyndigar regeringen att gemensamt med upplösa den ideella föreningen - (5.4.7), 12. bemyndigar regeringen att under det på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda ramanslaget B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldre- politiken fatta beslut om projektbidrag till försöksverksamheter i kommuner och landsting som, inklusive tidigare gjorde åtaganden, innebär utgifter på högst 2001 (avsnitt 5.4.7), 13. bemyndigar regeringen att under det på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda ramanslaget B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. ingå avtal som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst (avsnitt 5.4.7), 14. godkänner vad regeringen anfört om flyttningsbidrag (avsnitt 5.4.10), 15. godkänner vad regeringen anfört om reformering av anställningsstödet (avsnitt 5.4.10), 16. godkänner vad regeringen förordar om användningen av medlen för genomförande av försöksverksamhet med lärlingsutbildning (avsnitt 5.4.12) 17. bemyndigar regeringen att under det på utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget B4 Energiforskning, besluta om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst 1 2004 (avsnitt 5.4.16), 18. bemyndigar regeringen att ge rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram om 10 (avsnitt 5.4.17), 19. bemyndigar regeringen att inom ramen för det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget A4 Banhållning göra utfästelser om att till betala ersättning som täcker driftskostnader och amorteringar samt ränte- och andra finansiella kostnader (avsnitt 5.4.17), 20. bemyndigar regeringen att besluta om förändrad verksamhetsinriktning för samt besluta om en försäljning av (avsnitt 5.4.17), 21. bemyndigar regeringen att besluta om att lån inom en ram av får tas upp i Riksgäldskonoret för att tillfälligt täcka kostnader i samband med en sammanslagning av (avsnitt 5.4.18), 22. bemyndigar regeringen att besluta om en exportkreditram för på upp till 125 (avsnitt 5.4.18), 23. godkänner den av regeringen föreslagna användningen av det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda reservationsanslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (avsnitt 5.4.19), 24. på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i bifogade tabell. såvitt avser skattefrågor 25. antar regeringens förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering m.m., 26. antar regeringens förslag till lag om omräkningstal taxeringsvärden, 27. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 28. antar regeringens förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327). Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för Tusental kronor UTGIFTSOMRÅDE ANSLAGS- NUMMER BELOPP ENLIGT STATSBUDGETEN 1999 FÖRÄNDRING AV /ANSLAG NY / NY ANSLAGSNIVÅ 1 4 179 704 2 000 4 181 704 m.m., ramanslag 2 179 419 2 000 2 181 419 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 705 333 2 000 1 707 333 A5 Täckning av merkostnader för lokaler, ramanslag 20 500 -3 300 17 200 A6 , ramanslag 353 127 2 000 355 127 A16 : Avvecklingskostnader, ramanslag nytt 3 300 3 300 4 Rättsväsendet 21 919 269 10 000 21 929 269 C1 Domstolsväsendet m.m., ramanslag 3 056 983 10 000 3 066 983 6 Totalförsvar 44 107 565 0 44 107 565 A3 Utveckling och investeringar, ramanslag 20 052 000 6 828 20 058 828 B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, ramanslag 1 053 531 - 86 390 967 141 B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m., ramanslag 132 165 - 2 500 129 665 C5 : Samhällets skydd mot olyckor, ramanslag 328 213 88 890 417 103 D4 , ramanslag 129 352 - 6 828 122 524 8 Invandrare och flyktingar 4 324 184 0 4 324 184 A1 , ramanslag 438 558 5 000 443 558 A3 Migrationspolitiska åtgärder, ramanslag 307 869 -9 790 298 079 A6 Utresor för avvisade och utvisade, ramanslag 51 400 4 790 56 190 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24 012 459 75 000 24 087 459 A13 Ersättning till vissa steriliserade, ramanslag nytt 75 000 75 000 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 80 503 205 -1 000 80 502 205 B1 , ramanslag 710 181 -1 000 709 181 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 33 789 000 150 000 33 939 000 A2 Bidrag till lönegarantiersättning, ramanslag 993 000 150 000 1 143 000 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 48 274 400 - 303 000 47 971 400 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ramanslag 21 961 114 - 397 000 21 564 114 A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, ramanslag 6 655 092 90 000 6 745 092 B11 Bidrag till Stiftelsen , obetecknat anslag 3 229 4 000 7 229 15 Studiestöd 22 447 075 -92 000 22 355 075 A2 Studiemedel m.m., ramanslag 9 956 780 8 000 9 964 780 A3 Vuxenstudiestöd m.m., ramanslag 9 690 878 -100 000 9 590 878 16 Utbildning och universitetsforskning 29 A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna, ramanslag 4 508 566 100 000 4 608 566 E2 Utvecklingsarbete inom område m.m., ramanslag 19 959 -1 000 18 959 BELOPP ENLIGT STATSBUDGETEN 1999 FÖRÄNDRING AV /ANSLAG NY / NY ANSLAGSNIVÅ 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 452 147 1 000 7 453 147 F3 , ramanslag 28 346 -2 200 26 146 H1 Centrala museer: Myndigheter, ramanslag 601 087 2 200 603 287 H4 Bidrag till vissa museer, obetecknat anslag 39 298 2 000 41 298 K1 Stöd till trossamfund, ramanslag 55 700 -1 000 54 700 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 20 463 080 40 000 20 503 080 A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl., ramanslag 30 000 40 000 70 000 20 Allmän miljö- och naturvård 1 548 899 28 000 1 576 899 A2 Miljöövervakning m.m., ramanslag 127 706 5 000 132 706 A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, ramanslag 577 975 23 000 600 975 22 Kommunikationer 25 501 314 0 25 501 314 B6 Vissa kostnader med anledning av förlisning, obetecknat anslag nytt 10 600 10 600 C2 Upphandling av samhällsåtaganden, ramanslag 157 484 -10 000 147 484 C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m., ramanslag 50 000 10 000 60 000 D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m., ramanslag 405 000 -10 600 394 400 24 Näringsliv 2 897 947 0 2 897 947 A2 Småföretagsutveckling, ramanslag 184 062 12 000 196 062 D1 Teknisk forskning och utveckling, ramanslag 689 200 -5 000 684 200 F3 , ramanslag 14 123 1 000 15 123 , ramanslag 6 198 800 6 998 F7 Bidrag till miljömärkning av produkter, obetecknat anslag 4 600 -1 800 2 800 G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m., ramanslag 6 000 -1 000 5 000 G4 Avgifter till vissa internationella organisationer, ramanslag 23 329 -6 000 17 329 25 Allmänna bidrag till kommuner 103 564 700 -40 000 103 524 700 A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, reservationsanslag 1 014 000 -40 000 974 000 Summa anslagsförändringar på tilläggsbudget 3 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1 Förslag till ändring i lagen (1994:419) om brottsofferfond Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:419) om brottsofferfond skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Den som döms för ett eller flera brott skall, om fängelse ingår i straffskalan för något av brotten, i domen åläggas att betala en avgift på . Detsamma gäller när fråga om ansvar för brott tas upp av åklagare genom strafföreläggande. Avgift skall inte tas ut om på- följdseftergift meddelas. Den som döms för ett eller flera brott skall, om fängelse ingår i straffskalan för något av brotten, i domen åläggas att betala en avgift på . Detsamma gäller när fråga om ansvar för brott tas upp av åklagare genom strafföreläggande. Avgift skall inte tas ut om på- följdseftergift meddelas. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om brott som har begåtts före ikraftträdandet. 3.2 Förslag till lag om kreditering av anställningsstöd på skattekonto Härigenom föreskrivs följande. Anställningsstöd som beslutats av arbetsmarknadsmyndighet får tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka stöd som skall krediteras skattekontot. Denna lag träder i kraft . 3.3 Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid taxering skall för fysiska personer den del av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomst som enligt 10 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt anges till ett fast belopp om i stället utgöra en inkomstskatt. Vid tillämpning av lagen (1997:324) om begränsning av skatt skall denna skatt dock anses utgöra statlig inkomstskatt. 2 § Av den sammanlagda inkomstskatten enligt 1 § skall utgöra skatt till kommuner och skatt till landsting. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting. En preliminär utbetalning av den sammanlagda inkomstskatten skall göras av skattemyndigheten i samband med slutavräkningen av kommunalskattemedel. Detta belopp skall fastställas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Utbetalning skall ske till kommunerna respektive landstingen med ett enhetligt belopp per invånare . En slutavräkning av inkomstskatten skall ske när den årliga taxeringen har avslutats. Därvid skall de bestämmelser tillämpas som gäller slutav- räkning av kommunalskattemedel enligt 4 § femte stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 3 § beslut enligt 2 § får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . 3.4 Förslag till lag om omräkningstal taxeringsvärden Härigenom föreskrivs följande. För sådan värderingsenhet som avses i 3 § första stycket b lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall omräkningstalet enligt 16 A kap. fastighetstaxeringslagen (1979:1152) för vara 1,00. För småhusenhet och småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet skall motsvarande omräkningstal vara det omräkningstal som gäller för . Denna lag träder i kraft . 3.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:526) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall införas en ny bestämmelse, punkt 5, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I stället för det procenttal som föreskrivs i 3 § första stycket b skall procenttalet vid taxering utgöra 1,3. Denna lag träder i kraft . 3.6 Lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) Härigenom föreskrivs i fråga om fordonsskattelagen (1988:327) att 14 a § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 a § För en personbil, en buss med en skattevikt av högst eller en lastbil med en skattevikt av högst , som uppfyller kraven för miljöklass 1 enligt 2 a § bilavgaslagen (1986:1386), tas fordonsskatt inte ut från det fordonet blir skattepliktigt första gången. För en personbil, en buss med en skattevikt av högst eller en lastbil med en skattevikt av högst , som uppfyller kraven för miljöklass 1 eller 1 E eller 1 H enligt 2 a § bilavgaslagen (1986:1386), tas fordonsskatt inte ut från det fordonet blir skattepliktigt första gången. Denna lag träder i kraft . 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten I detta kapitel presenteras budgetpolitiska mål, prioriteringar och beräkningar av statsbudgeten och den offentliga sektorns finanser. Vidare presenteras kortfattat de makroekonomiska förutsättningar som beräkningarna baseras på. 4.1 Budgetpolitiska mål De budgetpolitiska mål som regeringen föreslagit och som ställt sig bakom har varit vägledande i arbetet med denna proposition. Dessa mål kan sammanfattas på följande sätt: - Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. - De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. Finansiellt sparande i offentlig sektor skall inte förväxlas med statsbudgetens saldo. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn (överskottet i de offentliga finanserna) visar den förändring av den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet som beror på transaktioner. Försäljningar av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar inte det finansiella sparandet, eftersom byte av en finansiell tillgång (aktier) mot en annan (pengar) inte har någon effekt på den finansiella förmögenhetsställningen. Inte heller realiserade valutakursvinster eller förluster vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta påverkar det finansiella sparandet. Statsbudgetens saldo är ett kassamässigt begrepp. Saldot visar amorteringen på statsskulden eller, om saldot är negativt, statens lånebehov. Saldot omfattar statsbudgetens inkomster och statsbudgetens utgifter, vilka inkluderar samtliga utgiftsområden, nettoutlåning och överföringar till eller från AP-fonden. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten påverkar emellertid inte statsbudgetens saldo. 4.1.1 Utgiftstak Utgiftstaket för staten är fördelat på 26 utgiftsområden (nr 1 25 samt 27), ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, minskning av anslagsbehållningar samt en budgeteringsmarginal. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte i utgiftstaket eftersom regering och riksdag i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Minskning av anslagsbehållningar ingår som en post under utgiftstaket, vilket innebär att den är medräknad i saldot både för statsbudgeten och för de offentliga finanserna. Budgeteringsmarginalen utgör skillnaden mellan utgiftstaket och summan av de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna. Utgiftstaket för den offentliga sektorn utgörs av utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och den beräknade utgiftsnivån för den kommunala sektorn med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. fastställer utgiftstaket för staten och godkänner en beräkning av de offentliga utgifterna. Regeringens förslag till utgiftstak presenteras i kapitel 7. 4.1.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor Regeringens förslag: Målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn fastställs till av BNP för . Målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn är beroende av konjunkturläget. Målen gäller vid den tillväxt som kalkylerades ekonomiska vårproposition. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt skulle avvika från denna skall motsvarande avvikelse tolereras. Enligt nuvarande prognoser för tillväxten 1999 och 2000 beräknas tillväxten bli något lägre än vad som prognostiserades 1997. Enligt regeringens bedömning är detta inte en väsentlig avvikelse. Regeringen föreslår att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn för skall vara av BNP. Målet för det finansiella sparandet uppgår därmed till av BNP 1999 och till av BNP för vart och ett av . 4.2 Samhällsekonomiska förutsättningar Vid beräkningen av det finansiella sparandet i den offentliga sektorn samt statsbudgetens inkomster och utgifter är de antaganden som görs om den makroekonomiska utvecklingen av stor betydelse. De makroekonomiska förutsättningar som beräkningarna i denna proposition baseras på redovisas i sin helhet i bilaga 1 Svensk ekonomi. I tabell 4.1 anges några faktorer av särskild betydelse för de offentliga finanserna. I fasta priser beräknas BNP växa 1999 och med 2002. Jämfört med budgetpropositionen innebär detta en nedjustering av tillväxten , år . Inflationen 2001 antas bli lägre än enligt budgetpropositionen för Tabell 4.1 Makroekonomiska förutsättningar Värden från budgetpropositionen anges inom parentes 1998 1999 2000 2001 2002 BNP1 2,9 (3,0) 2,2 (3,0) 2,6 (3,2) 2,5 (2,6) 2,5 Prisbasbelopp2 36,4 (36,4) 36,4 (36,4) 36,5 (36,7) 36,8 (37,3) 37,3 KPI Årsgenomsnitt 0,4 (0,5) 0,2 (0,7) 0,8 (1,7) 1,7 (2,0) 2,0 Privat konsumtion1 2,6 (2,7) 2,6 (2,9) 2,4 (2,5) 1,8 (2,0) 1,8 Lönesumma1 6,6 (4,5) 4,2 (4,1) 3,7 (4,7) 3,8 (4,1) 3,7 Sysselsättnings- grad3 74,6 75,3 75,6 76,1 76,5 Öppen arbetslöshet4 6,5 (6,6) 5,8 (5,7) 5,4 (4,4) 5,1 (4,0) 5,0 Arbetsmarknads- politiska åtgärder4 3,9 (3,9) 3,6 (3,9) 3,6 (3,8) 3,5 (3,5) 3,5 Ränta Årsgenomsnitt 4,7 (4,8) 3,7 (4,7) 3,9 (4,9) 4,3 (5,0) 4,6 Ränta 6 månader Årsgenomsnitt 4,3 (4,4) 3,2 (4,3) 3,3 (4,3) 3,6 (4,3) 4,0 1 Årlig procentuell förändring 2 Tusental kronor 3 Andel av befolkningen i reguljär sysselsättning 4 Andel av arbetskraften 1999, vilket medför att prisbasbeloppet nu beräknas bli lägre och lägre . Prisbasbeloppet påverkar främst statens och AP-fondens utgifter för transfereringar som är knutna till basbeloppet samt grundavdragen vid beräkning av fysiska personers inkomstskatt. I fasta priser beräknas den privata konsumtionen öka 1999, 2001 och 2002. Detta innebär en viss nedjustering jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Som ett resultat av den lägre inflationen beräknas den privata konsumtionen i löpande priser öka mindre än vad som antogs i budgetpropositionen . Den öppna arbetslösheten beräknas minska successivt , från 2002. beräknas den öppna arbetslösheten till och , vilket är än vad som beräknades i budgetpropositionen . De konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna beräknas nu omfatta en något mindre del av arbetskraften än vad som då beräknades. I budgetpropositionen presenterade regeringen ett mål för sysselsättningsgraden som innebär att den andel av befolkningen i åldrarna 20 som är reguljärt sysselsatt skall uppgå till 2004. Sysselsättningsgraden var 1998 och beräknas stiga till 2002. Både inflationen och de korta och långa marknadsräntorna väntas stiga något mot slutet av perioden. Inflationen beräknas öka till 2002. Jämfört med budgetpropositionen beräknas nu både de korta och de långa marknadsräntorna bli mellan . 4.3 Politiska prioriteringar Den ekonomiska vårpropositionen innehåller en rad förslag för ökad tillväxt, sysselsättning och rättvisa samt förbättrad jämställdhet och miljö. Fortsatta sunda offentliga finanser är en grundläggande förutsättning för regeringens politik. I finansplanen beskrivs utförligt de reformer och prioriteringar som regeringen föreslår och de bedömningar som ligger till grund för förslagen. Reformerna kan delas in i följande fem områden. - Arbetslösheten skall betvingas - Kunskap och kompetens - Skolan, vården och omsorgen skall för- bättras - Rättvisan skall stärkas - Hållbara Åtgärderna sammanfattas i tabell 4.2. I tabellen redovisas de reformer som ger upphov till ut- giftsökningar eller inkomstminskningar. De redovisade nettoeffekterna för offentlig sektor tar i förekommande fall hänsyn till effekter på inkomstskatten. Bruttoeffkter redovisas inom parentes. Samtliga beräkningar av de offentliga finanserna innefattar de åtgärder som presenteras i propositionen. I beräkningarna av utgiftsramarna för åren 2000 2002 har åtgärderna fördelats på utgiftsområden. Arbetslösheten skall betvingas Ett förstärkt anställningsstöd införs för arbetslösa med långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen. Stödet ges till arbetsgivare som anställer personer, som varit öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under . Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall reduceras väsentligt samt fokuseras på arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter. En utredning tillsätts med uppgift att se över arbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet. AMS får använda till personalförstärkningar inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av detta belopp skall användas för att särskilt stärka invandrarnas ställning på arbetsmarknaden. Anslagsnivån för lönebidrag höjs med 1999 och med ytterligare . Kunskap och kompetens inleddes den femåriga satsningen på vuxenutbildning, . har antalet platser successivt ökat. Regeringen avser att föreslå att antalet platser fram till och med i stort ligger kvar på samma nivå som 1999, vilket innebär att den tidigare planerade utbyggnaden inte kan komma till stånd. Satsningen fortsätter därefter på en lägre nivå . Regeringen har tidigare aviserat en proposition om ett reformerat studiestödssystem.