prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Fördelningen av de periodiserade skatterna mellan olika sektorer är tämligen över tiden. Statens andel uppgår till , kommunernas andel till medan pensionssystemets andel uppgår till . I diagram 5.3 redovisas avvikelserna fördelat på olika sektorer. Diagram 5.3 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998. Avvikelser jämfört med utfall (1997) och prognos (1998) fördelat efter sektorer Miljarder kronor Avvikelserna för kommunsektorn och pensionssystemet förklaras huvudsakligen av förändringar i lönesumman, medan felskattningar av kapitalskatten förklarar en stor del av avvikelsen för den statliga sektorn. Skatteinkomster på statsbudgeten Avvikelsen gentemot statsbudgeten uppgick till . I diagram 5.4 redovisas avvikelserna dels mot statsbudgeten, dels mot övriga prognoser. En del av avvikelsen förklaras av att utbetalningarna av kommunalskattemedel till kommunerna fastställs i början av budgetåret och inte ändras när lönesumman revideras. Högre preliminärskatter via högre kommunalskatter kommer därför att tillgodoräknas statsbudgeten innevarande år, medan slutregleringen påverkar statsbudgeten negativt . I diagrammet har staplarna benämnda BudgetK korrigerats för slutregleringen av kommunalskattemedel. Exklusive kommunalskatter uppgår avvikelsen till . Som jämförelse redovisas i diagrammet även avvikelserna för de periodiserade skatterna för den statliga sektorn . Diagram 5.4 Statsbudgetens skatteinkomster vid olika prognostillfällen. Avvikelser jämfört med utfall Miljarder kronor 1111 Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 41,8 34,1 39,8 5,7 Utfallet på titeln blev högre än i beräkningen till statsbudgeten. Med hänsyn tagen till de betalningar som redovisas på inkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser kan dock avvikelsen uppskattas till . Avvikelsen mellan statsbudgeten och utfallet förklaras av förändringar i den periodiserade prognosen avseende inkomståren 1996 . Den slutliga skatten avseende blev högre än den prognos som gjordes till statsbudgeten. I tabell 5.4 visas avvikelsen mellan prognosen, avseende inkomståren 1997 och 1998, till statsbudgeten och taxeringsutfallet respektive prognosen ekonomiska vårproposition. Utfallet avseende blev högre än prognosen till statsbudgeten. Prognosen avseende är högre än beräkningen till statsbudgeten. Tabell 5.4 Fysiska personers inkomstskatt - periodiserat Miljarder kronor Avvikelse Kommunalskatt 293 1 307 4 Statlig skatt 29 1 33 2 Skatt på kapital 11 12 13 11 varav skatt 26 11 26 9 varav skattereduktion -15 1 -14 1 Övrigt 1 0 1 0 Periodiserat - fysiska pers. 335 14 353 17 Omförda skatter 73 2 82 1 Totalt 408 16 435 18 Avvikelsen 1997 förklaras till största delen av skatt på kapitalinkomster och då främst realisationsvinster. Realisationsvinsterna förklarar även en stor del av avvikelsen avseende , men även en underskattning av de utbetalda lönerna bidrar till avvikelsen. Av diagram 5.5 framgår att de beskattningsbara realisationsvinsterna har uppvisat mycket kraftiga svängningar . Kapitalvinster är svåra att prognostisera då kapitaltillgångars värden uppvisar hög variabilitet. Realisationsvinster är än mer svåra att prognostisera eftersom de påverkas av individers köp- och säljbeslut. Dessa beslut beror bland annat på kostnaden för transaktionen och de kan mycket enkelt flyttas från till ett annat om det bedöms som förmånligt. En möjlig förklaring till de mycket kraftiga ökningarna av realisationsvinsterna är ändrade skatteregler. genomfördes skattereformen, var reavinstskatten tillfälligt sänkt till och 1996 var som allemansfonder beskattades förmånligare än andra typer av aktieinnehav. Det mycket höga utfallet beror sannolikt på kapitalmarknadernas starka utveckling. Denna utveckling fortsatte och förväntas leda till realisationsvinster på . I tabell 5.5 visas utfallet för titelns inkomster och utgifter samt avvikelsen mot beräkningen till statsbudgeten. De kassamässiga flödena går inte att härleda till en specifik skatt. Preliminärskatt betalas på löner och på en stor del av ränteinkomster och utdelningar. Preliminärskatten påverkas även av jämkningar för fastighetsskatt och ränteutgifter. Däremot antas ingen jämkning ske för förmögenhetsskatt och skatt på realisationsvinster, utan dessa antas i allmänhet betalas in som fyllnadsinbetalningar eller kvarskatt. De högre preliminärskatterna kan till stor del förklaras av tidigare nämnda löneökningar. Avvikelsen vad avser fyllnadsinbetalningar antas främst bero på högre reavinster . Den högre reavinsten påverkar däremot inte , eftersom fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt redovisas på inkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser. Minskningen av debiterad F-skatt beror på att egenföretagarna jämkade mer än väntat, trots att den slutliga skatten beräknas bli något högre än vad som prognostiserades till statsbudgeten. Tabell 5.5 Inkomsttiteln inkomstskatt Miljarder kronor Titeln 395,9 392,5 -3,4 Prel. F- & SA-skatt 19,1 20,6 1,5 Fyllnadsinbetalningar 29,5 23,4 -6,1 Kvarstående skatt m.m. 9,5 9,0 -0,5 Summa inkomster 454,0 445,4 -8,6 Utbetalning skatt 299,7 299,8 0,1 Överskjutande skatt 18,9 18,7 -0,2 Omföringar 89,8 87,1 -2,7 Summa utgifter 408,4 405,6 -2,8 Netto på titeln 55,5 49,8 -5,7 Den största delen av de högre utgifterna förklaras av att det gjordes två omföringar av mervärdesskatt, dvs. för både och 1997, vilket ökade utgifterna med . 1121 Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 63,3 57,9 68,3 10,4 Juridiska personers inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten. I den periodiserade redovisningen utgörs juridiska personers inkomstskatt av inkomstskatt, avkastningsskatt och skattereduktioner. På titeln inbetalas emellertid även fastighetsskatt, särskild löneskatt, förmögenhetsskatt och mervärdesskatt. Dessa skatter omförs till respektive titel , förutom mervärdesskatten som omförs . På grund av betalningsförskjutningar påverkas det kassamässiga utfallet även av de periodiserade skatterna avseende inkomståren 1996 och 1997. Avvikelsen mellan prognosen till statsbudgeten och taxeringsutfallet för den periodiserade skatten 1996 är marginell. Däremot underskattades de periodiserade skatterna för både 1997 och 1998. I tabell 5.6 visas avvikelsen mellan prognosen till statsbudgeten och taxeringsutfallet respektive prognosen till ekonomiska vårproposition. Tabell 5.6 Juridiska personers inkomstskatt - periodiserat Miljarder kronor Utfall 1997 Avvikelse Prognos 1998 Avvikelse Inkomstskatt 47 5 48 4 Avkastningsskatt 12 1 12 4 Reduktioner m.m. -1 0 -1 0 Periodiserat - juridiska pers. 57 6 59 7 Omförda skatter 23 2 24 1 Totalt 80 7 83 8 Inkomstskatten underskattades på grund av att företagens vinster ökade mer än förväntat. Avkastningsskatten blev högre än beräknat beroende på att livbolagens förmögenhet blev högre än prognostiserat. Även ett för lågt antagande om den genomsnittliga statslåneräntan 1997 bidrog till att avkastningsskatten 1998 underskattades. Omförda skatter blev högre än beräknat beroende på att prognoserna på särskild löneskatt och mervärdesskatt var för låg. Detta motverkas delvis av att prognosen på fastighetsskatten var för hög. Avvikelsen mellan prognosen i statsbudgeten och utfallet fördelad på olika kassamässiga flöden redovisas i tabell 5.7. Tabell 5.7 Inkomsttiteln inkomstskatt Miljarder kronor Titeln 64,5 67,7 3,2 Fyllnadsinbetalningar 15,1 27,7 12,6 Kvarstående skatt 4,4 7,1 2,7 Summa inkomster 84,0 102,5 18,5 Överskjutande skatt 7,8 13,3 5,4 Omföringar 17,4 19,4 2,1 Restitutioner 0,9 1,5 0,5 Summa utgifter 26,1 34,2 8,0 Netto på titeln 57,9 68,3 10,4 Den högre preliminärskatten beror på att företagen jämkat mindre än beräknat. Underskattningen av periodiserade skatt medförde högre fyllnadsinbetalningar. Även inbetald kvarskatt, som avser , blev högre än beräknat. Inkomsterna på titeln blev sammanlagt högre än prognostiserat. Detta motverkas dock av att även utgifterna på titeln underskattades med . Det var främst överskjutande skatt, avseende , som underskattades men även restitutioner och omförda skatter blev högre än beräknat. Som tidigare nämnts omfördes mervärdesskatt avseende både och 1997. 1130 Ofördelbara inkomstskatter Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 1,0 3,0 2,1 -0,9 På inkomsttiteln redovisas inbetalda skatter avseende inkomstår 1997 och tidigare. Avvikelsen beror på att statsbudgeten fastställdes enligt det gamla uppbördssystemet medan utfallet redovisas enligt det nya uppbördssystemet. I och med skattekontosystemet redovisas de deklarerade skatterna på inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatter och betalningarna på inkomsthuvudgruppen Betalningsdifferenser. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 193,4 208,8 210,9 2,1 Utfallet för inkomsthuvudgruppen blev högre än beräknat till statsbudgeten. Socialavgifterna består av arbetsgivaravgifter, egenföretagaravgifter och särskild löneskatt. Dessutom redovisas löntagarnas egenavgifter, allmän pensionsavgift, under denna inkomsthuvudgrupp. Av tabell 5.8 framgår att bruttoinkomsterna uppgick till , vilket är högre än vad som beräknades till statsbudgeten. Utgifterna uppgick till vilket är högre. Precisionen i beräkningen bestäms i första hand av hur avgiftsunderlaget, dvs. den totala lönesumman, faktiskt utvecklas i förhållande till den utvecklingstakt som antas i prognosen. Tabell 5.8 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor Titeln 319,1 327,0 7,9 Utgifter 110,3 116,1 5,8 Netto 208,8 210,9 2,1 varav -1,2 övrigt I beräkningen till statsbudgeten antogs en för låg lönesumma, vilket innebar att inkomsterna underskattades med . Förutom arbetsgivaravgifter påverkas även särskild löneskatt, egenföretagaravgifter och allmän pensionsavgift av lönesumman. Totalt svarar dessa antagandeberoende poster för en underskattning av utfallet med . I motsatt riktning verkar ökningen i olika typer av nedsättningar av avgifterna. Totalt ökade nedsättningarna med . Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 15,2 24,0 24,0 0 Inkomsttiteln redovisas på statsbudgeten med eftersläpning. Detta innebär att beloppet som redovisas på statsbudgeten avser . Fastighetsskatten avseende ingår som en del av fysiska och juridiska personers inkomstskatt och fastställs i samband med taxeringen. Inbetalningen av skatten sker i form av preliminär skatt, fyllnadsinbetalningar eller kvarstående skatt och redovisas på inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt. Av tabell 5.9 framgår att beräkningen till statsbudgeten 1998 avviker med från nuvarande prognos för . Tabell 5.9 Fastighetsskatt avseende inkomståret SB 1998 Utfall/ prognos 1998 Avvikelse Periodiserat 27,1 28,4 24,9 -3,5 varav skattesänkning från till . -2,6 taxeringsutfall -0,9 Förklaringen står främst att finna i den beslutade skattesänkningen från på småhus och bostadsdelen i hyreshus. Skattesänkningen svarar för av differensen. Resterande del, , förklaras av att taxeringsutfallet blev lägre än beräknat, vilket leder till lägre fastighetsskatt även 1998. 1331 Arvsskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 1,6 1,3 1,8 0,5 Arvsskatten blev högre än vad som beräknades till statsbudgeten. 1341 Stämpelskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 2,6 4,2 4,0 0,2 Utfallet 1998 blev , vilket är lägre än prognosen till statsbudgeten. Inkomsterna från stämpelskatten är beroende av dels omsättningen och prisutvecklingen på fastigheter, dels antalet inteckningar. Den stora ökningen förklaras av att stämpelskatten på lagfarter var tillfälligt sänkt till och med . 1411 Mervärdesskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 150,3 154,8 162,6 7,8 varav privat konsumtion -1,8 ändrat konsumtionsmönster 0,9 ändrad riksredovisning 5,2 moms i kommunsektorn 2,5 övrigt 1,0 Utfallet på inkomsttiteln blev , vilket är högre än beräknat till statsbudgeten. Denna avvikelse förklaras av flera delvis motverkande faktorer. ökade privat konsumtion i löpande priser , vilket var lägre än det antagande som beräkningen till statsbudgeten baserades på. Den lägre konsumtionen minskade inkomsterna med medan en större andel högbeskattade varor ökade inkomsterna med . Omläggningen av riksredovisningen med tidigareläggning av tidpunkten för omföring av mervärdesskatt från inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt höjde inkomsterna med . Till resterande del förklaras de högre inkomsterna av inbetalningar av mervärdesskatt från kommunsektorn samt av en reviderad beräkning av avdragsförbud för bilar. 1424 Tobakskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 7,7 8,5 7,5 -1,0 Utfallet för inkomsttiteln blev lägre än vad som beräknades till statsbudgeten . Två skattehöjningar medförde högre priser på beskattade cigaretter. Det medförde i sin tur en ökad konsumtion av olika typer av obeskattade cigaretter och första delen av 1998. De effektberäkningar som genomfördes inför skattehöjningarna överskattade konsumtionen. I enlighet med det förslag som presenterades ekonomiska vårproposition sänktes skatten på cigaretter . Styckskatten sänktes då från till , medan den del av skatten som är relaterad till detaljhandelspriset höjdes från till . Det lägre priset på cigaretter har förbättrat förutsättningarna för en minskad konsumtion av obeskattade cigaretter. Deklarationsuppgifter för senare delen av 1998 visar också att konsumtionen av beskattade cigaretter då åter ökade. Skattesänkningen innebär dock lägre skatteinkomster per cigarett, ca per cigarett, jämfört med per cigarett före sänkningen av skatten. 1425 Alkoholskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 9,9 10,9 10,0 -0,9 Under inkomsttiteln redovisas inkomster från skatt på etylalkohol, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Utfallet för alkoholskatterna blev lägre än beräkningen till statsbudgeten. Den övervägande delen av detta, , härrör från lägre skatteinkomster på öl. Skatten på öl sänktes . Efter skattesänkningen är öl med en alkoholhalt om 2,8 volymprocent eller lägre obeskattat. I prognosen underskattades dels efterfrågan av det obeskattade 2,8-ölet, som initialt tog en stor del av marknaden för folköl, dels effekten av skattesänkningen på starköl. Även skatt på vin och andra jästa drycker samt skatt på mellanklassprodukter överskattades något. Utfallet för den förra blev lägre och för den senare lägre än beräknat till statsbudgeten. Konsumtionen av spritdrycker uppvisar en nedåtgående trend som bl.a. påverkas av gränshandel och illegal införsel. Denna nedåtgående trend överskattades dock , vilket innebar att inkomsterna från skatt på etylalkohol blev högre. 1428 Energiskatt Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 46,9 50,9 49,8 -1,1 Under inkomsttiteln redovisas inkomster från energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt. Utfallet för dessa skatter på energi blev lägre än vad som beräknades till statsbudgeten. Ur temperatur- hänseende har 1998, i likhet med 1997, varit varmare än ett normalår. Det lägre utfallet beror dock främst på lägre inkomster än prognostiserat från energi- och koldioxidskatt på bensin, vilket förklarar av avvikelsen. Istället för att öka , som antogs i statsbudgeten, minskade bensinförbrukningen jämfört med . Minskningen var särskilt stor av 1998. Inkomsterna från energiskatt på elektrisk kraft blev högre än i statsbudgeten, vilket troligen kan förklaras av god vattentillgång. Inkomsterna från koldioxid- skatt på oljor och övriga bränslen blev något lägre än beräknat. 1436 Skatt på avfall Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 0,0 0,3 0,0 -0,3 I statsbudgeten förutsattes införande av en avfallsskatt per . Prognosen uppgick till , vilket motsvarade en kvartalsuppbörd. Ny införandetidpunkt beräknas nu istället bli . 1600 - Betalningsdifferenser Miljarder kronor Utfall 1997 SB 1998 Utfall 1998 Avvikelse Titeln 0,0 0,0 15,1 15,1 Avvikelsen förklaras i sin helhet av att statsbudgeten fastställdes i enlighet med det gamla uppbördssystemet. Utfallet för fysiska personer inkl. egna företagare uppgick till medan utfallet för juridiska personer uppgick till . Övergången till det nya uppbördssystemet gjordes till budgetpropositionen . Inkomsterna beräknades då till och bestod i princip av förväntade fyllnadsinbetalningar av fysiska personer . Eftersom skattekontot med tillhörande räntevillkor inte påverkar fysiska personers ränteberäkning förrän gjordes månadsfördelningen av fyllnadsinbetalningar enligt samma principer som . Detta innebär att fördelningen mellan åren, vad avser den del av fyllnadsinbetalningarna som betalas in under inkomståret () respektive påföljande år (1999), var densamma som . Inbetalningar inkomståret görs för att undvika att påföras förmögenhetsskatt för en beräknad kvarstående skatt. Utfallet visar däremot att förändringar i betalningsmönstret faktiskt har skett. Med samma betalningsmönster som tidigare skulle betalats in som fyllnadsinbetalning , medan det preliminära utfallet uppgår till . Denna förändring kan ha flera orsaker, exempelvis att ett färre antal personer har större kvarskatter eller att räntan på skattekontot är högre än räntan på lönekontot. Tabell 5.10 Skattekontot december Intervall i tusental kr Överskott Underskott Jur.pers Fys.pers Jur.pers 0 - 100 1,9 0,6 0,2 0,3 100 - 1000 3,2 1,2 0 0,3 1000 - 10000 2,8 2,0 0 0,2 10000 - 100000 1,0 2,5 0 0,2 100000 - 0,6 0,2 0 0 Totalt 9,5 6,5 0,2 1,0 Restfört KFM 0,5 1,1 Totalt inkl.KFM 9,5 6,5 0,7 2,1 Som framgår av tabell 5.10 hade fysiska personer inklusive egenföretagare gjort överinbetalningar av skatt om medan juridiska personer hade gjort överinbetalningar om . Även om det är vanligt att fysiska personer gör kompletteringsbetalningar redan under inkomståret är detta förfarande inte lika vanligt bland juridiska personer. För dessa räcker det med att betalningen är gjord för att undvika kvarskatteavgifter respektive kostnadsränta enligt det nya uppbördssystemet. Trots detta redovisar juridiska personer ett överskott om . Uppskattningsvis kan förklaras av för sent inkomna deklarationer. Vid övergången till redovisning med skattekontot i statsbudgeten antogs att företagen enbart betalar de deklarerade eller debiterade skatterna. En viss andel antogs även restföras hos kronofogdemyndigheterna. Det har dock visat sig att företagen kontinuerligt gör större inbetalningar än nödvändigt. Överskotten kan ha flera orsaker, t.ex. mervärdesskatt som skall återbetalas och att företagen vill ha en viss säkerhetsmarginal. Om överinbetalningarna enbart är en engångseffekt och företagen successivt anpassar sina betalningar till de deklarerade skatterna kommer således inkomsterna att bli motsvarande lägre. I tabell 5.10 redovisas även underskottskonton fördelade på fysiska och juridiska personer. Som synes uppgår underskotten för fysiska personer, i huvudsak egenföretagare, till och för juridiska personer till . Restförda skatter uppgår till 0,5 respektive . 5.3.2 Övriga inkomster Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna 2000 7000. Eftersom det på en del inkomsthuvudgrupper redovisas mindre belopp är samtliga belopp i detta avsnitt uttryckta i . 2000 Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott, ränteinkomster, inkomster av statens aktier, offentligrättsliga avgifter och försäljningsinkomster. Tabell 5 11 Inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet Miljoner kronor Inkomsttyp/ inkomsthuvudgrupp Utfall-SB 2000 Inkomster av statens verksamhet 38 947 39 704 37 453 -2 252 2100 Rörelseöverskott 13 000 14 272 13 865 -406 2200 Överskott av statens fastighets- förvaltning 1 101 176 256 80 2300 Ränteinkomster 1 412 1 400 1 652 252 2400 Aktieutdelning 13 054 12 000 8 923 -3 077 2500 Offentligrätts- liga avgifter 6 -501 2600 Försäljnings- inkomster 1 356 1 202 1 675 473 2700 Böter m.m. 1 343 1 166 1 305 139 2800 Övriga in komster av statens verksamhet 1 643 1 442 2 230 788 Som framgår av tabell 5.11 så uppgick inkomsterna till , vilket är en minskning med jämfört med statsbudgeten. Skillnaden förklaras till största delen av minskade utdelningsinkomster från och till en mindre del av ett lägre inlevererat överskott från . 2100 Rörelseöverskott Inkomster från Rörelseöverskott uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med statsbudgeten. Minskningen förklaras till viss del av att utfallet på inkomsttitel inlevererade överskott är lägre än vad som beräknades till statsbudgeten . Skillnaden förklaras främst av att tillåtits minska inleverensen till följd av en kompensation av verkets kostnader för investeringar i samband med anpassningen av flygplatser till . Inkomsttitel inlevererade överskott minskade med jämfört med statsbudgeten, vilket har sin förklaring i att räntenedgången minskat överskott. På inkomsttitel inlevererade överskott var utfallet högre än vad som beräknades till statsbudgeten. Skillnaden förklaras av att levererat in medel enligt myndighetens regleringsbrev. 2200 Överskott av statens fastighets- förvaltning Utfallet på inkomsttitel Överskott av Statens fastighetsverks verksamhet uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. Skillnaden förklaras av att överskottet avseende 1997 och därmed inleverensen till inkomsttiteln blev högre än beräknat. 2300 Ränteinkomster Under inkomsthuvudgruppen Ränteinkomster redovisas på inkomsttiteln på studielån upptagna efter 1989 en differens om ca jämfört med beräkningen till statsbudgeten. Orsaken till det är främst att större frivilliga studielånsåterbetalningar gjorts än beräknat. Därmed har även ränteinkomsterna ökat genom en omfördelning mellan kapital och ränta. 2400 Aktieutdelning Aktieutdelningen till staten uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. Minskningen förklaras framför allt av lägre utdelning från . I stället har levererats in på inkomsttiteln av försåld egendom . Utöver det har använts för att återbetala ett lån i . Utdelningen från , i samband med att staten avyttrat aktieinnehavet i bolaget, blev . Som försäljningsinkomst erhölls . 2500 Offentligrättsliga avgifter Inkomsterna på inkomsthuvudgruppen uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med statsbudgeten. Inkomsterna på inkomsttitel Avgift generationsväxling var lägre än vad som budgeterades i statsbudgeten. Det förklaras av en betydligt lägre anslutning till generationsväxlingen än vad som beräknades till statsbudgeten. Utfallet på inkomsttitel Bidrag för arbetsplatsintroduktion är lägre än vad som beräknades till statsbudgeten. Det förklaras av att antalet deltagare i arbetsplatsintroduktion blev färre än vad som låg till grund för beräkningen till statsbudgeten. 2600 Försäljningsinkomster Försäljningsinkomster uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med statsbudgeten. Inkomsttiteln av beredskapslager uppvisar ett utfall på , vilket är högre än vad som beräknades till statsbudgeten. Ökningen avser tidigare års utförsäljning av beredskapslager. Före användes inkomsterna av utförsäljningar för att täcka utgifter för verksamhet inom industriell försörjning. Böter m.m. uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med vad som beräknades till statsbudgeten. Det är främst inkomsttitel Dröjsmålsavgifter som förklarar denna ökning. Inkomsttitel Skattetillägg tillkom i samband med införandet av skattekontot. Utfallet på denna titel uppgår till vilket också är en ökning med i förhållande till vad som beräknades i statsbudgeten. 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än vad som beräknades till statsbudgeten. Differensen förklaras bl.a. av att leverat in medel enligt myndighetens regleringsbrev.