prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Den som varit utan arbete riskerar att förlora anknytningen till arbetsmarknaden och ytterst att slås ut från den. var det 100 000 kvinnor och män som var arbetslösa eller i konjunkturberoende åtgärder och som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Detta motsvarar av samtliga personer som är öppet arbetslösa eller deltar i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Många av dessa har inte lyckats få reguljärt arbete utan befinner sig i en rundgång mellan öppen arbetslöshet och åtgärder. En stor del av de långtidsinskrivna utgörs av utomnordiska medborgare och funktionshandikappade. En åtgärd som har varit framgångsrik när det gäller att bryta arbetslöshet är anställningsstödet. Anställningsstöd lämnas i form av statsbidrag till arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa personer vilka som regel varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Bidraget lämnas av lönekostnaderna, dock högst . Syftet är att lönesubventionen skall stimulera företag att anställa personer som har särskilda svårigheter att få ett reguljärt arbete. Regeringen anser att anställningsstödet är värdefullt och bör förstärkas när det gäller anställning av arbetslösa med särskilt långa inskrivningstider. Vidare föreslår regeringen att anställningsstödet fortsättningsvis bör ha formen av en kreditering av arbetsgivarens skattekonto. Förslaget innebär följande. AMS eller länsarbetsnämnden skall fatta beslut om anställningsstöd. Stödet består i att skattekontot för den arbetsgivare som anställer en arbetslös med anställningsstöd genom myndigheternas försorg krediteras med beslutat stödbelopp. Beslutet om anställningsstöd innebär således en minskning av det belopp som arbetsgivaren skall betala in på skattekontot. För den arbetsgivare som anställer en långtidsarbetslös person som vid anställningen varit inskriven vid arbetsförmedlingen som arbetslös eller deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder , kan anställningsstöd utgå liksom . Stödet skall utgå av lönekostnaden, dock maximalt /dag. Ersättningsnivån är således oförändrad jämfört med nuvarande anställningsstöd. Den arbetsgivare som bedriver sådan verksamhet som innefattar offentliga investeringar eller investeringar av samhällsnyttig karaktär skall även fortsättningsvis kunna erhålla anställningsstöd . Den arbetsgivare som anställer en person som före anställningen var öppet arbetslös eller i arbetsmarknadspolitisk åtgärd och varit anmäld vid arbetsförmedlingen föreslås få anställningsstöd under sammanlagt 24 månader. skall anställningsstödet utgöra av lönekostnaden, dock maximalt /månad. Resterande 18 månader skall stödet uppgå till av lönekostnaden, dock maximalt /månad, vilket ungefär motsvarar storleken av de arbetsgivaravgifter som belöper på den anställdes lön i det fall lönen understiger /månad. Regleringen av att stödet får ges ut genom kreditering på skattekonto bör ske genom lag. Lagförslaget är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från lagrådet har därför inte inhämtats. Förändringen i anställningsstödet i övrigt bör ske genom ändringar i förordningen (1997:1275) om anställningstöd. De nya reglerna bör gälla . De gamla reglerna i förordningen bör dock övergångsvis alltjämt gälla beträffande anställningsstöd i form av bidrag där beslut fattats t.o.m. . Förslaget innebär att utgifter för anställningsstödet inte kommer att belasta utgiftsområdet. För innevarande budgetår innebär det minskade utgifter inom utgiftsområdet med . A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 6 . Regeringens förslag: Anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: För att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få arbete föreslår regeringen att anslaget för särskilda åtgärder för arbetshandikappade tillförs ytterligare för . Finansiering sker genom att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. B11 Bidrag till Stiftelsen I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget B11 Bidrag till Stiftelsen ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen är en svensk stiftelse som har bildats av , och . Verksamheten regleras genom en överenskommelse mellan de tre nordiska länderna samt stiftelsens stadgar. Stiftelsen anordnar arbetsmarknadsutbildning för i första hand personer bosatta i de nordligaste delarna av , och . Verksamheten finansieras i huvudsak genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Stiftelsen får ett årligt bidrag från staten för elevsocial verksamhet, marknadsföring, anpassning av utbildning till de olika ländernas behov och kompetensutveckling av personal. Genom en förändring av den svenska mervärdesskattelagstiftningen till följd av harmonisering med gällande EU-regler, har Stiftelsen försäljning av arbetsmarknadsutbildning belagts med mervärdesskatt. Den norska och , som har upphandlat hälften av utbildningsplatserna har aviserat att prishöjningen på grund av skatteförändringen medför att man tvingas dra ner på köp av utbildningar om inte den svenska staten vidtar åtgärder för att kompensera för prisökningen. För att säkerställa att antalet utbildningsplatser inte minskar, som en följd av mervärdesskattepåslaget, föreslår regeringen att Stiftelsen tillförs . Finansiering sker genom att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. 5.4.11 Utgiftsområde 15 Studiestöd A2 Studiemedel m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget A2 Studiemedel m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för räntesubventioner och avskrivning av lån för äldre utbildningsbidrag med lånedel beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Hanteringen av dessa lån sköttes av () 1 juli 1993-31 december 1994. Sedan lånen upphörde har CSN debiterat för kostnaderna för räntesubventioner och avskrivningar. För att förenkla administrationen bör i stället utgifterna beräknas under utgiftsområde 15 Studiestöd där CSN är ansvarig myndighet. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör därför minskas med som utgiftsområde 15 anslaget A2 Studiemedel m.m. ökas med motsvarande belopp. A3 Vuxenstudiestöd m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas anslaget A3 Vuxenstudiestöd m.m. med . 5.4.12 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Därvid har beräknats för genomförande av försöksverksamhet med lärlingsutbildning. Regeringens förslag: Medlen som beräknats för genomförande av försöksverksamhet med lärlingsutbildning bör få användas även till kvalitetsförbättrande insatser för yrkesutbildningar i gymnasieskolan generellt. Skälen för regeringens förslag: Ändamålet med medelsanvändningen är att stimulera utvecklingen av en ny och modern lärlingsutbildning (jfr. 1997/98:1, utgiftsområde 16). Medlen används för direkt stöd till kommuner som deltar i försöksverksamheten och till nationella stimulans- och informationsinsatser. Bidrag utbetalas enligt förordningen (1997:762) om försöksverksamhet med lärlingsutbildning inom gymnasieskolan och gäller för lärlingsutbildning som påbörjas före utgången av juni . Regeringen anser att det behövs ytterligare insatser för att stärka skolans arbetslivsanknytning. Regeringen föreslår därför att medlen även bör få användas för kvalitetsförbättrande insatser för yrkesutbildningar inom gymnasieskolan generellt samt för utveckling av programinriktat individuellt program. Genom en sådan förändring av ändamålet för anvisade medel bör förutsättningarna för en positiv utveckling av såväl lärlingsutbildning som annan arbetsplatsförlagd utbildning bli bättre än vad som är fallet. A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A3 Vuxenstudiestöd inom utgiftsområde 15 Studiestöd minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Den femåriga satsning på vuxenutbildning, , som inleddes består dels av ett bidrag till kommunerna för gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver den som anordnas med kommunala medel, dels av studiestöd till de vuxenstuderande som deltar i . Statsbidraget till kommunerna har utbetalats i förskott och slutavräknas efter den första 18- månadersperioden, som omfattar . Regeringen har fattat beslut om omfördelning av medlen. Kommunerna har anordnat platser till högre kostnader än vad som tilldelats medel för, vilket innebär ett överskridande på anslaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. har anslaget A3 Vuxenstudiestöd inom utgiftsområde 15 Studiestöd avseende särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (Svuxa) inte till fullo utnyttjats. Detta beror dels på att fler studerande än beräknat har sökt särskilt utbildningsbidrag (UBS), dels på att vissa grupper inom finansierar sina studier på annat sätt. Regeringen föreslår därför att ramanslaget A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna ökas med som det inom utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget A3 Vuxenstudiestöd minskas med motsvarande belopp. E2 Utvecklingsarbete inom område m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget A6 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas anslaget E2 Utvecklingsarbete inom område m.m. med . 5.4.13 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid H1 Centrala museer: Myndigheter I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter ökas med . Finansiering sker genom att anslaget F3 minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Enligt beslut (prop. 1998/99:1, utg.omr.17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55) skall Svenskt visarkiv föras över från till Statens musiksamlingar . Regeringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 1998:102) för att förbereda och genomföra denna organisationsförändring. Överförandet förutsätter en omfördelning av medel mellan berörda myndigheter. Utredaren har till regeringen redovisat att bör föras från till Statens musiksamlingar under innevarande budgetår. Regeringen delar utredarens bedömning och föreslår att nämnda överföring genomförs. H4 Bidrag till vissa museer I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget H4 Bidrag till vissa museer ökas med . Finansiering sker genom att ramanslaget K1 Stöd till trossamfund minskas med samt genom indragning av från det under elfte huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget B13 Sysselsättningsinsatser på kulturområdet. Skälen för regeringens förslag: planerar att bygga en ny, fristående utställningshall för att bereda plats för större utställningar och därmed fler besökare men även för att motverka det kraftiga slitaget på befintliga byggnader. För kostnader i samband med uppförandet av utställningshallen, vilken beräknas stå färdig , föreslår regeringen att anvisas. Effekterna av förslaget till finansiering innebär att visst kyrkligt restaureringsarbete eventuellt får skjutas upp. 5.4.14 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av nya studentbostäder (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:51). Beslutet hade sin grund i den av beslutade kraftiga ökningen av antalet utbildningsplatser inom högskolan. Bidraget avser projekt som påbörjats till och som färdigställts inom från påbörjandet. Bidrag lämnas med maximalt för varje studentrum som tillkommer genom ny- eller ombyggnad. I enlighet med regeringens förslag i tilläggsbudgeten för vidgades bidragskretsen så att bidrag även lämnas för anordnande av nya ungdomsbostäder (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98 FiU:27, rskr. 1997/98:217). I och med detta begränsas bidraget inte längre till bostäder på eller i anslutning till orter med universitet eller högskola. Till följd av ett förhållandevis svagt intresse för bidraget och för att tillgodose behovet av vissa omprioriteringar inom utgiftsområde 18 ändrades reglerna genom riksdagsbeslut på så sätt att bidrag inte beviljas för ansökningar som inkommit till länsstyrelserna efter (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38). Regeringen bedömde för budgetpropositionen att återstående utbetalningar för beviljade bidrag skulle komma att uppgå till ca . bedömer dock i sin prognos av att de återstående utbetalningarna kommer att överskrida detta belopp. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget. Regeringen avser att följa utgiftsutvecklingen och vid behov återkomma i samband med budgetpropositionen med förslag om att tillföra ytterligare medel för ändamålet om det visar sig nödvändigt. Finansiering sker genom att anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas med motsvarande belopp. 5.4.15 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård A2 Miljöövervakning m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . har regeringen under anslaget beräknat en ersättning till AB med . Regeringens förslag: Anslaget A2 Miljöövervakning m.m. ökas med . Finansiering sker genom indragning av medel från det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Ett 10-årigt avtal mellan och AB avseende bilavgasundersökningar upphör . Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare (dir. 1998:89) med uppgift att se över det statliga åtagandet för forskning och utveckling när det gäller avgaser och bränslen inom motorfordonsområdet. Utredarens förslag skall redovisas . Risken för kompetensförluster bedöms som stor om verksamheten upphör helt . Regeringen föreslår därför, i avvaktan på utredarens förslag, att ytterligare anvisas . A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden ökas med . Finansiering sker genom indragning av medel från det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: har uttalat att någon förändring av kalkningsverksamheten inte bör beslutas innan den nationella kalkningsplanen har presenterats. skall redovisa planen till regeringen . En närmare analys av behovet av kalkningsåtgärder har visat att verksamheten inte ryms inom ramen för av tidigare beslutad anslagsnivå, bl.a. beroende på ett extraordinärt stort behov av kalkning för att kompensera för den ökade försurning som de stora nederbördsmängderna medfört. Under anslaget bör därför anvisas en engångsförstärkning om för kalkningsverksamheten. Finansiering av åtgärd under utgiftsområde 4 Rättsväsendet I statsbudgeten för /96 finns A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologisk hållbar riktining uppfört ett reservationsanslag. För att bidra till finansieringen av anslaget C1 Domstolsväsendet m.m. under utgiftsområde 4 Rättsväsendet görs en indragning av medel från det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologisk hållbar riktning med . 5.4.16 Utgiftsområde 21 Energi B4 Energiforskning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under ramanslaget B4 Energiforskning besluta om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 1 . Skälen för regeringens förslag: beslutade under (prop. 1998/99:1, utg. omr. 21, bet. 1998/99:NU3,rskr 1998/99:111) om beställningsbemyndigande för anslaget B4 Energiforskning. För att den långsiktiga verksamhet som energiforskning utgör skall kunna bedrivas ändamålsenligt krävs ett utökat beställningsbemyndigande för framtida åtagande. Den tidigare till uppgående bemyndiganderamen bör därför höjas till totalt 1 . Tabell 5.3 Bemyndiganden för anslaget B4 Energiforskning Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 79 850 170 697 231 533 - - Nya förpliktelser 246 546 304 426 1 214 523 - - Infriade förpliktelser* -155 699 -243 590 -247 000 -398 056 -553 944 Utestående förpliktelser 170 697 231 533 1 199 056 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 235 000 870 000 1 199 056 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 5.4.17 Utgiftsområde 22 Kommunikationer () Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ge rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram om 10 . Skälen för regeringens förslag: SJ har i sin balansräkning avsättningar för pensionsåtaganden. För delar av dessa åtaganden är räntan så hög som . Utredningar visar att det skulle vara fördelaktigare för SJ att överlåta delar av pensionsåtagandet till en extern försäkringsgivare. Detta skulle innebära att SJ:s avsättningar om ca omfinansieras och redovisas som låneskuld. På denna låneskuld betalas fortsättningsvis normal ränta, f.n. . Denna omfinansiering ingick ej i den ursprungliga beräkningen av låneramen. För att klara omfinansieringen behöver SJ:s låneram därför utökas med till . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att inom ramen för det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget A4 Banhållning göra utfästelser om att till betala ersättning som täcker driftkostnader och amorteringar samt ränte- och andra finansiella kostnader. Skälet för regeringens förslag: ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) angavs bl.a. att medel för att täcka statens kostnader för hyra av och andra betalningar som följer av garanterade lån och kapitaltäckningsgarantin skall inrymmas i statsbudgeten . För att klargöra att under alla förhållanden kommer att betalas över statsbudgeten och därmed minimera den garantiavgift som kommer att behöva ta ut för sina kapitalkostnadsgarantier till , föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att från anslaget A4 Banhållning till betala ersättning som täcker driftkostnaden och amortering samt ränte- och andra finansiella kostnader. B6 Vissa kostnader med anledning av förlisning Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt obetecknat anslag B6 Vissa kostnader med anledning av förlisning uppgående till anvisas för . Finansiering sker genom att anslaget D2 Köp av interregional persontrafik minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Regeringen uppdrog åt att upphandla och låta genomföra en övertäckning av med skalkonstruktion av betong. genomförde upphandlingen och arbetet med övertäckningen påbörjades. Regeringen uppdrog åt att avbryta arbetet med övertäckningen. Arbetet hade , , avbrutits till följd av en deformation av sjöbottnen. har fått ersättning för de kostnader verket haft för genomförande av uppdragen . Verket har även haft vissa kostnader med anledning av uppdraget. Kostnaderna avser främst teknisk och juridisk konsultation, med det konsortium som erhöll övertäckningsuppdraget, om konsekvenserna av det avbrott som gjorts i arbetet och den skada som uppstått på sjöbottnen under arbetet. Verkets kostnader uppgår till totalt . förlisning har medfört att åtgärder som bl.a. syftar till att på olika sätt stödja anhöriga till de omkomna samt överlevande behövs. Ett exempel på en sådan åtgärd är den enkätundersökning bland anhöriga som bedriver, men även andra slags åtgärder kan vara aktuella. Regeringen bedömer därför att behöver användas för sådan verksamhet. Ett obetecknat anslag bör föras upp för ändamålen. Kostnaderna på sammanlagt skall finansieras inom utgiftsområde 22 Kommunikationer genom en minskning av anslaget D2 Köp av interregional persontrafik med motsvarande belopp. C5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C5 Informationsteknik: Telekommunikationer m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget C2 Upphandling av samhällsåtaganden minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att frågan rörande IT- omställningen är av högsta prioritet. Anslaget bör ökas för att 2000-delegationens arbete skall kunna utföras på ett tillfredsställande sätt. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att få besluta om förändrad verksamhetsinriktning för . Vidare bemyndigas regeringen att besluta om en försäljning av . Skälen för regeringens förslag: beslutade om en förändrad verksamhetsform för (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:TU9, bet. 1993/94:TU11 rskr. 1993/94:119). beslut innebar att ombildades till ett statligt helägt aktiebolag, , vars huvudinriktning skulle vara att erbjuda post- och kassaservice åt företag, organisationer och privatpersoner på den svenska marknaden. Begränsningar i Postgirots verksamhet med beslutet att bolagisera Posten bemyndigade regeringen att överföra Postgirots verksamhet med tillgångar och skulder till ett av helägt bankaktiebolag, (Postgirot). godkände också den inriktning och begränsning av Postgirots verksamhet som regeringen föreslagit. Avsikten med ombildningen till bankaktiebolag var enligt regeringen inte att Postgirot skall utveckla en fullständig bankrörelse. Därför infördes begränsningar när det gäller Postgirots sammanlagda utestående krediter och den ränte- bärande inlåningsvolymen. Dessa begränsningar innebar att det sammanlagda beloppet av krediterna inte borde överstiga sett som ett genomsnitt . Den totala räntebärande inlåningsvolymen begränsades på motsvarande sätt till . Vidare föreskrevs att traditionell kreditgivning till företag och hushåll inte får bedrivas och att villkoren för kontona inte får utformas så att en sparkontorörelse utvecklas. beslut innebar att dessa riktlinjer skulle införas i bolagsordningen och att väsentliga förändringar av denna kräver regeringens godkännande. Inför förändringar i verksamhetens förutsättningar borde även höras.