prop · GM0335 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är tillräckligt att domen är undertecknad av flertalet skiljemän om orsaken till att inte samtliga skiljemän undertecknat skiljedomen är angiven i denna. Parterna får bestämma att skiljenämndens ordförande ensam undertecknar skiljedomen. I skiljedomen skall dagen för dess meddelande och platsen för skilje- förfarandet anges. Skiljedomen skall genast tillställas parterna. 32 § Om skiljemännen finner att en skiljedom innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av skiljemännens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende eller om skiljemännen av förbiseende inte har avgjort en fråga som skulle ha behandlats i skiljedomen, får de för skiljedomens meddelande besluta om rättelse eller komplettera domen. De får också rätta eller komplettera en skiljedom eller tolka domslutet i en skiljedom om någon av parterna begär det från det att parten har fått del av domen. Om skiljemännen på någon av parternas begäran beslutar om rättelse eller om tolkning av domslutet i en skiljedom, skall det ske från det att skiljemännen tog emot en parts begäran om det. Om skiljemännen beslutar att komplettera domen, skall det ske . Innan skiljemännen fattar ett beslut enligt denna paragraf, bör parterna ges tillfälle att yttra sig över åtgärden. Skiljedoms ogiltighet och upphävande av skiljedom 33 § En skiljedom är ogiltig 1. om den innefattar prövning av en fråga som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän, 2. om skiljedomen eller det sätt på vilket skiljedomen tillkommit är uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen i , eller 3. om skiljedomen inte uppfyller föreskrifterna om skriftlighet och undertecknande i 31 § första stycket. Ogiltigheten kan gälla en viss del av skiljedomen. 34 § En skiljedom som inte kan angripas enligt 36 § skall efter helt eller delvis upphävas på talan av en part 1. om den inte omfattas av ett giltigt skiljeavtal mellan parterna, 2. om skiljemännen har meddelat dom efter utgången av den tid som parterna bestämt eller om de annars har överskridit sitt uppdrag, 3. om skiljeförfarande enligt 47 § inte borde ha ägt rum i , 4. om en skiljeman har utsetts i strid med parternas överenskommelse eller denna lag, 5. om en skiljeman på grund av någon omständighet som anges i 7 eller 8 § har varit obehörig, eller 6. om det annars, utan partens vållande, i handläggningen har före- kommit något fel som sannolikt har inverkat på utgången. En part har inte rätt att åberopa en omständighet som han genom att delta i förfarandet utan invändning eller på annat sätt får anses ha avstått från att göra gällande. Enbart genom att parten har utsett skiljeman skall han inte anses ha godtagit skiljemännens behörighet att avgöra den hänskjutna frågan. Att en part kan ha förlorat rätten enligt första stycket 5 att åberopa en omständighet som anges i 8 § följer av 10 och 11 §§. Talan skall väckas från den dag då parten fick del av skiljedomen eller, om rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § har ägt rum, från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. En part får efter fristens utgång inte åberopa en ny klandergrund till stöd för sin talan. 35 § En domstol får skjuta upp ett mål om en skiljedoms ogiltighet eller om upphävande av en skiljedom för att ge skiljemännen tillfälle att återuppta skiljeförfarandet eller vidta någon annan åtgärd som enligt skiljemännens mening undanröjer grunden för ogiltigheten eller upphävandet, 1. om domstolen har funnit att talan i målet skall bifallas och ena parten har begärt uppskov, eller 2. om båda parter har begärt uppskov. Meddelar skiljemännen en ny skiljedom, får en part inom den tid som domstolen bestämmer utan stämningsansökan klandra skiljedomen i den mån det föranleds av det återupptagna förfarandet eller av en ändring av den första skiljedomen. Fortsatt huvudförhandling får oberoende av 43 kap. 11 § andra stycket hållas även om uppskovstiden uppgår . 36 § En skiljedom som innebär att skiljemännen avslutat förfarandet utan att pröva de frågor som lämnats till avgörande av dem får helt eller delvis ändras på talan av en part. Talan skall väckas från den dag då parten fick del av domen eller, om rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § har ägt rum, från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse. Skiljedomen skall innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill angripa domen skall göra. En talan enligt första stycket som enbart rör en fråga som avses i 42 § är tillåten om skiljedomen innebär att skiljemännen har ansett sig vara obehöriga att pröva tvisten. Om skiljedomen innebär något annat, får en part som vill angripa beslutet klandra skiljedomen enligt bestämmelserna i 34 §. Skiljedomskostnaderna 37 § Parterna skall solidariskt betala skälig ersättning till skiljemännen för arbete och utlägg. Har skiljemännen i skiljedomen förklarat att de är obehöriga att pröva tvisten, är dock den part som inte begärde skiljedom betalningsansvarig endast i den mån det föranleds av särskilda omständigheter. Skiljemännen får i en slutlig skiljedom förplikta parterna att betala ersättningen till dem samt ränta från den dag som infaller efter den dag då skiljedomen meddelades. Ersättningen skall anges särskilt för varje skiljeman. 38 § Skiljemännen får begära säkerhet för ersättningen. De får fastställa särskilda säkerheter för skilda yrkanden. Har en part inte inom den tid som skiljemännen bestämt ställt sin andel av begärd säkerhet, får motparten ställa hela säkerheten. Ställs inte begärd säkerhet, får skiljemännen helt eller delvis avsluta förfarandet. Skiljemännen får under förfarandet besluta att ta säkerheten i anspråk för att täcka utlägg. Sedan skiljemännens ersättning har bestämts i en slutlig skiljedom och domen i den delen har blivit verkställbar, får skiljemännen tillgodogöra sig betalning ur säkerheten, om parterna inte fullgör sin betalningsskyldighet enligt domen. Säkerhetsrätten omfattar även egendomens avkastning. 39 § Bestämmelserna i 37 och 38 §§ gäller inte om något annat har bestämts av parterna gemensamt på ett sätt som är bindande för skiljemännen. Avtal om ersättningen till skiljemännen som inte träffas med parterna gemensamt är ogiltiga. Har ena parten ställt hela säkerheten, får parten dock ensam medge att skiljemännen tar säkerheten i anspråk för att täcka ersättning för utfört arbete. 40 § Skiljemännen får inte hålla inne skiljedomen i avvaktan på att ersättningen till dem betalas. 41 § En part eller en skiljeman får hos tingsrätten föra talan mot skiljedomen om ersättning till skiljemännen. Talan skall väckas av en part från den dag då parten fick del av domen och av en skiljeman från skiljedomens meddelande. Har rättelse, komplettering eller tolkning enligt 32 § ägt rum, skall talan väckas av en part från den dag då parten fick del av skiljedomen i dess slutliga lydelse och av en skiljeman från den dag då skiljedomen fick sin slutliga lydelse. Skiljedomen skall innehålla en tydlig hänvisning om vad en part som vill föra talan mot domen i denna del skall göra. Dom, varigenom ersättningen till en skiljeman sätts ned, gäller även för den part som inte fört talan. 42 § Om inte parterna har överenskommit något annat, får skiljemännen på begäran av en part förplikta motparten att betala ersättning för partens kostnader och bestämma hur ersättningen till skiljemännen slutligt skall fördelas mellan parterna. Skiljemännens förordnande får även omfatta ränta, om parten har yrkat det. Forumfrågor och talefrister 43 § Talan mot en skiljedom enligt 33, 34 och 36 §§ tas upp av hovrätten inom vars domkrets skiljeförfarandet har ägt rum. Är platsen för skilje- förfarandet inte angiven i skiljedomen får talan väckas hos . Hovrättens avgörande får inte överklagas. Hovrätten får dock tillåta att avgörandet överklagas, om det är av vikt för ledning av rättstillämp- ningen att överklagandet prövas av . Talan beträffande ersättningen till en skiljeman tas upp av tingsrätten på platsen för skiljeförfarandet. Är platsen för skiljeförfarandet inte angiven i skiljedomen får talan väckas hos . 44 § Ansökningsärenden om att utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget tas upp av tingsrätten i den ort där någon av parterna har sitt hemvist eller av tingsrätten på platsen för skilje- förfarandet. Ansökan får även tas upp av . Motparten skall om möjligt ges tillfälle att yttra sig innan ansökan bifalls. Avser ansökan en skiljemans skiljande från uppdraget bör även skiljemannen höras. Ansökan om bevisupptagning enligt 26 § tas upp av den tingsrätt som skiljemännen har bestämt. Saknas ett sådant beslut tas ansökan upp av . Har tingsrätten bifallit en ansökan om att utse en skiljeman eller att skilja en skiljeman från uppdraget, får beslutet inte överklagas. Inte heller annars får tingsrättens avgörande enligt 10 § tredje stycket överklagas. 45 § Skall enligt lag eller avtal en parts talan väckas men omfattas talan av ett skiljeavtal, skall parten inom den angivna tiden begära skiljedom enligt 19 §. Har skiljedom begärts i rätt tid men avslutas skiljeförfarandet utan att den fråga som lämnats till skiljemännen rättskraftigt avgörs och beror detta inte på partens vållande, skall talan anses väckt i rätt tid, om parten begär skiljedom eller väcker talan vid domstol från den dag då parten fick del av skiljedomen eller, om skiljedomen blivit upphävd eller förklarad ogiltig eller talan mot skiljedomen enligt 36 § lämnats utan bifall, från det att domen härom vunnit laga kraft. Internationella förhållanden 46 § Denna lag tillämpas på skiljeförfaranden som äger rum i även om tvisten har internationell anknytning. 47 § Ett skiljeförfarande enligt denna lag får inledas i , om skiljeavtalet innebär att förfarandet skall äga rum i eller skiljemännen eller ett skiljedomsinstitut i enlighet med avtalet har bestämt att förfarandet skall äga rum i eller motparten annars samtycker till det. Ett skiljeförfarande enligt denna lag får också inledas i mot en part som har hemvist här eller annars skulle kunna sökas i tvisten vid svensk domstol, om inte skiljeavtalet innebär att förfarandet skall äga rum utomlands. I andra fall får skiljeförfaranden enligt denna lag inte äga rum i . 48 § Har ett skiljeavtal internationell anknytning, skall den lag som parterna kommit överens om tillämpas på avtalet. Har parterna inte träffat någon sådan överenskommelse tillämpas lagen i det land där förfarandet med stöd av parternas avtal har ägt rum eller skall äga rum. Första stycket tillämpas inte på frågan, huruvida en part var behörig att ingå skiljeavtalet eller var behörigen företrädd. 49 § Skall utländsk rätt tillämpas på skiljeavtalet gäller 4 § beträffande en fråga som omfattas av avtalet, utom när 1. avtalet enligt tillämplig lag är ogiltigt, utan verkan eller ogenom- förbart, eller 2. tvisten enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän. Att en domstol utan hinder av skiljeavtalet kan meddela sådana beslut om säkerhetsåtgärder som domstolen enligt lag är behörig att meddela framgår av 4 § tredje stycket. 50 § Vad som sägs i 26 och 44 §§ om bevisupptagning under skilje- förfarande i gäller även beträffande skiljeförfaranden som äger rum utomlands, om förfarandet grundar sig på ett skiljeavtal och den fråga som lämnats till skiljemännen enligt svensk lag får avgöras av skiljemän. 51 § Har inte någon av parterna hemvist eller driftställe i , får de i ett kommersiellt förhållande genom en uttrycklig skriftlig överens- kommelse utesluta eller begränsa tillämpligheten av de grunder för upphävande av en skiljedom som anges i 34 §. En skiljedom som omfattas av en sådan överenskommelse erkänns och verkställs i enligt de regler som gäller för en utländsk skiljedom. Erkännande och verkställighet av utländsk skiljedom m.m. 52 § En skiljedom som meddelas utomlands anses som utländsk. Vid tillämpning av denna lag anses en skiljedom vara meddelad i det land där platsen för förfarandet är belägen. 53 § En utländsk skiljedom som grundar sig på ett skiljeavtal erkänns och verkställs i , om inte annat följer av 54 60 §§. 54 § En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte i , om den part mot vilken skiljedomen åberopas visar 1. att parterna enligt tillämplig lag saknade behörighet att ingå skiljeavtalet eller inte var behörigen företrädda eller att skiljeavtalet är ogiltigt enligt den lag som enligt parternas överenskommelse skall tillämpas eller, i avsaknad av varje anvisning i sådant hänseende, enligt lagen i det land där skiljedomen har meddelats, 2. att den part, mot vilken skiljedomen åberopas, inte i vederbörlig ordning har underrättats om tillsättandet av skiljeman eller om skilje- förfarandet eller av annan orsak inte varit i stånd att utföra sin talan, 3. att skiljedomen behandlar en tvist som inte avsetts med eller omfattas av parternas begäran om skiljedom, eller att skiljedomen innehåller beslut i en fråga som faller utanför skiljeavtalet, dock skall, om beslut i en fråga som omfattas av uppdraget kan skiljas från beslut som faller utanför uppdraget, den del av skiljedomen som omfattas av uppdraget erkännas och verkställas, 4. att skiljenämndens tillsättande eller dess sammansättning eller skiljeförfarandet strider mot vad parterna avtalat eller, om avtal om detta saknas, mot lagen i det land där förfarandet har ägt rum, eller 5. att skiljedomen ännu inte blivit bindande för parterna eller att den undanröjts eller dess verkställighet skjutits upp av behörig myndighet i det land där den meddelats eller enligt vars lag den meddelats. 55 § En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte heller, om domstolen finner 1. att skiljedomen innefattar prövning av en fråga, som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän, eller 2. att det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen i att erkänna eller verkställa skiljedomen. 56 § Ansökan om verkställighet av en utländsk skiljedom görs hos . Till ansökan skall skiljedomen fogas i original eller styrkt kopia. Om hovrätten inte bestämmer annat skall även en styrkt översättning av hela domen till svenska språket ges in. 57 § Ansökan om verkställighet får inte bifallas utan att motparten har getts tillfälle att yttra sig. 58 § Invänder motparten att skiljeavtal inte träffats, skall sökanden ge in skiljeavtalet i original eller styrkt kopia samt, om hovrätten inte bestämmer annat, styrkt översättning till svenska språket, eller på annat sätt visa att skiljeavtal ingåtts. Invänder motparten att framställning gjorts om undanröjande av skiljedomen eller om uppskov med dess verkställighet hos myndighet som avses i 54 § 5, får hovrätten skjuta upp avgörandet samt, om sökanden begär det, ålägga motparten att ställa skälig säkerhet vid påföljd att beslut om verkställighet annars kan komma att meddelas. 59 § Bifaller hovrätten ansökan, verkställs skiljedomen som en svensk domstols lagakraftägande dom, om inte efter överklagande av hovrättens beslut bestämmer något annat. 60 § Har en säkerhetsåtgärd enligt 15 kap. beviljats, skall vid tillämpning av 7 § samma kapitel med talans väckande jämställas en begäran om skiljedom utomlands som kan leda till en skiljedom som erkänns och kan verkställas här. Sedan ansökan om verkställighet av en utländsk skiljedom gjorts ankommer det på hovrätten att pröva en begäran om säkerhetsåtgärd eller om upphävande av ett sådant beslut. Denna lag träder i kraft , då lagen (1929:145) om skiljemän och lagen (1929:147) om utländska skiljeavtal och skiljedomar upphör att gälla. Den äldre lagen tillämpas om skiljeförfarandet har inletts före ikraftträdandet eller, såvitt angår verkställighet av en utländsk skiljedom, om ansökan om verkställighet har gjorts före ikraftträdandet. Har ett skiljeavtal slutits före ikraftträdandet, gäller 18 § andra stycket, 21 § första stycket 1 och 26 § andra och tredje styckena lagen (1929:145) om skiljemän fortfarande, såvitt avser tid för meddelande av skiljedom, i förfaranden som har inletts från den nya lagens ikraftträdande. Parterna kan i fall som anges i 2 och 3 bestämma att endast den nya lagen skall gälla. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till lagen (1929:145) om skiljemän, tillämpas i stället den nya lagen. 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 10 kap. 18 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas en ny paragraf, 10 kap. 17 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I lagen (1999:000) om skiljeförfarande finns särskilda bestämmelser om hinder mot rätte- gång. Dessa skall beaktas endast efter invändning av en part. 18 § Är rätten av annan grund än i 17 § sägs obehörig att upptaga tvist, som där väckes, skall tvisten dock anses väckt vid rätt domstol, om ej svaranden i rätt tid gjort invändning om domstolens be- hörighet eller uteblivit från första inställelsen eller, då förberedelsen är skriftlig, underlåtit att inkomma med svaromål. Har svaranden uteblivit eller underlåtit att in- komma med svaromål, skall kärandens uppgift om de om- ständigheter, som betinga dom- stolens behörighet, tagas för god, om svaranden erhållit del därav och anledning ej förekommer, att den är oriktig. Är rätten av annan grund än i 17 eller 17 a § sägs obehörig att upptaga tvist, som där väckes, skall tvisten dock anses väckt vid rätt domstol, om ej svaranden i rätt tid gjort invändning om dom- stolens behörighet eller uteblivit från första inställelsen eller, då förberedelsen är skriftlig, under- låtit att inkomma med svaromål. Har svaranden uteblivit eller underlåtit att inkomma med svaromål, skall kärandens uppgift om de omständigheter, som betinga domstolens behörighet, tagas för god, om svaranden erhållit del därav och anledning ej förekommer, att den är oriktig. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 2 kap. 24 §, 3 kap. 15 18 §§ och 18 kap. 5 § utsökningsbalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 24 § Har enligt 4 kap. 20, 21 eller 22 § eller 13 kap. 7 § andra stycket föreläggande meddelats att väcka talan vid domstol, skall tvisten prövas av en tingsrätt i den region där kronofogdemyndigheten finns, om ej annat följer av andra stycket. Om föreläggande har meddelats enligt 4 kap. 20, 21, 22 eller 26 § i fall då tvisten rör egendom som avses i 10 kap. 10 eller 12 § rättegångs- balken, gäller om domstols behörighet vad som sägs där. Har föreläggande meddelats enligt 4 kap. 23 § första stycket eller 9 kap. 11 § tredje stycket, gäller om domstols behörighet vad som i allmänhet är föreskrivet därom. I fall som avses i 4 kap. 23 § andra stycket skall tvisten prövas, när fråga är om pantbrev i fastighet, av den tingsrätt som anges i 10 kap. 10 § och annars av en tingsrätt i det län där kronofogdemyndigheten finns. Har ett föreläggande meddelats enligt 3 kap. 16 § gäller om dom- stols behörighet vad som sägs i 43 § första stycket lagen (1999:000) om skiljeförfarande. I föreläggande skall anges vid vilken domstol talan i första hand bör väckas. 3 kap. 15 § Skiljedom som grundas på skiljeavtal får verkställas, om 1. skiljeavtalet ej innehåller förbehåll om rätt för part att klandra domen, 1. skiljeavtalet inte innehåller något förbehåll om rätt för part att föra talan mot domen eller, när ett sådant förbehåll finns, tiden för parts talan har gått ut utan att talan har förts, och 2. omständighet ej föreligger som gör domen ogiltig, även om talan ej förs mot domen, och 3. det ej heller görs sannolikt att domen kan hävas enligt 21 § lagen (1929:145) om skiljemän 2. domen uppfyller före- skrifterna om skriftlighet och undertecknande i 31 § första stycket lagen (1999:000) om skiljeförfarande. I fråga om ersättning till skiljeman får skiljedomen verk- ställas, om tiden för parts talan mot domen i denna del har gått till ända utan att sådan talan har väckts och det ej föreligger om- ständighet som avses i första stycket 2. I fråga om ersättning till skiljeman får skiljedomen verk- ställas, om 1. tiden för parts talan mot domen i denna del har gått ut utan att talan har väckts och 2. domen uppfyller föreskrifter- na om skriftlighet och under- tecknande i 31 § första stycket lagen (1999:000) om skilje- förfarande. Svaranden skall alltid ges tillfälle att yttra sig innan verk- ställighet sker. Om verkställighet av en skilje- dom som omfattas av en sådan överenskommelse om inskränkning i parternas rätt att föra talan mot skiljedomen som anges i 51 § lagen (1999:000) om skilje- förfarande gäller vad som föreskrivs där. Finns det anledning att anta att en skiljedom som enligt 15 § får verkställas är ogiltig och pågår inte redan rättegång om detta, skall kronofogdemyndigheten före- lägga sökanden att inom en månad från det att föreläggandet delgavs sökanden väcka talan i saken mot svaranden. 16 § 17 § Bestämmelserna i 15 § första stycket 2 och 3 samt andra stycket tillämpas också på skiljedom som, utan att skiljeavtal föreligger, med stöd av bestämmelse i lag har meddelats enligt lagen (1929:145) om skiljemän. Bestämmelserna i 15 och 16 §§ gäller i tillämpliga delar en skilje- dom som, utan att skiljeavtal föreligger, med stöd av bestäm- melse i lag har meddelats med tillämpning av lagen (1999:000) om skiljeförfarande. Möter ej på grund av bestäm- melserna i 15 eller 16 § hinder mot verkställighet av skiljedom, skall kronofogdemyndigheten med- dela särskilt beslut härom. Innan sådant beslut meddelas, skall svaranden beredas tillfälle att yttra sig. 18 § Sedan beslut som avses i 17 § har meddelats, verkställs skilje- domen såsom lagakraftägande dom, om ej annat förordnas av domstol där talan mot skiljedomen är anhängig. Finns inte på grund av bestäm- melserna i 15 eller 17 § hinder mot verkställighet av skiljedomen, verkställs den som lagakraft- ägande dom, om inte annat för- ordnas av den domstol där talan mot skiljedomen förs. Har sökanden förelagts att väcka talan enligt 16 § får skilje- domen dock verkställas endast i fall och under villkor som gäller för icke lagakraftägande under- rättsdomar. Sedan talan om skiljedomens giltighet väckts av sökanden eller svaranden får dom- stolen bestämma om verkställig- heten. Väcks inte talan inom den angivna tiden eller avslutas målet utan prövning i sak skall vid tillämpning av 22 § anses som om skiljedomen hade upphävts. 18 kap. 5 § Följande beslut får inte överklagas: 1. ett beslut genom vilket begäran om rättelse av utmätning enligt 4 kap. 33 eller 34 § eller av kvarstad för fordran enligt 16 kap. 13 § har lämnats utan bifall, 2. ett beslut genom vilket en rättighet inte har förbehållits enligt 12 kap. 33 § andra stycket, 3. ett beslut genom vilket en förrättningsman har förklarats jävig, 4. ett beslut i en fråga som avses i 17 kap. 4 § första stycket. 4. ett beslut i en fråga som avses i 17 kap. 4 § första stycket, 5. ett beslut i en sådan fråga om verkställighet av en skiljedom som avses i 3 kap. 16 §. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas beträffande en ansökan om verkställighet som gjorts före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid tillämpningen av 12 § lagen (1981:775) om införande av utsökningsbalken. 2.4 Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 8 kap. 28 § och 12 kap. 66 § jordabalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 28 § Vid jordbruksarrende och bostadsarrende får avtal mellan jordägare och arrendator, att fram- tida tvist med anledning av arrendeförhållandet skall hän- skjutas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, ej göras gällande i fråga om arrendatorns rätt eller skyldighet att tillträda eller kvarsitta på arrendestället, fastställande av arrendevillkor i fall som avses i 9 kap. 12 eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 §.