prop · GM031D9 · 1999-01-01 00:00:00 — För att tillgodose det medborgerliga kravet på ett starkt stöd till dem som drabbas av brott bör myndighetens ansträngningar för att förkorta handläggningstider för brottsskadeärenden fortsätta. Det är också viktigt att myndigheten utvecklar ytterligare rutiner för att mäta kvaliteten i besluten. Det är angeläget att ansträngningarna fortsätter för att dels utveckla regressverksamheten, dels fördjupa utredningen av den skadelidandes försäkringsförhållanden och den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga. Myndigheten har inte i tillräcklig utsträckning redovisat sin bedömning av innehållet i de projekt som beviljats medel ur brottsofferfonden samt resultatet av tidigare beviljade bidrag. En förstärkning av uppföljning och analys av tidigare utdelade medel är angelägen för att garantera att fondens medel effektivt bidrar till att stärka brottsoffrens positioner. har i betänkandet Brottsoffer (SOU 1998:40) lämnat förslag om bl.a. större utrymme för bidrag ur brottsofferfonden till löpande verksamhet. Förslagen bereds inom . har tilldelats medel för att bedriva ett projekt med brottsoffersamordnare, som skall utveckla och samordna brotts-offerarbetet i ett större geografiskt område. I Departementspromemorian Några frågor om brottsskadeersättning (Ds 1997:45) har föreslagits bl.a. att omprövning i brottsskadeärenden skall kunna begäras hos . Regeringen planerar att under innevarande år avlämna en proposition med förslag till lagändringar som skall träda i kraft . I promemorian förutsätts att genom-förandet, om alla förslag genomförs, kan ske utan kostnadsökningar. Anslag På grund av ökade personalkostnader har merparten av anslagssparandet tagits i anspråk under innevarande budgetår. Myndigheten anser att det inte är möjligt att upprätthålla nivån på verksamheten med färre anställda. Ökade resurser behövs för att dels utveckla regressverksamheten, dels fördjupa utredningen av försäkringsskydd och skadevållarens betalningsförmåga. Regeringen delar myndighetens bedömning. Det är nödvändigt att myndighetens verksamhet upprätthålls och angeläget att den utvecklas med ledning av de prioriteringar som har angetts ovan. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslagsram höjs med från och med . Regeringen föreslår att anslag fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Vid beräkningen av anslaget har vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget därför upp med . förändras finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området. Med anledning av detta har en korrigering gjorts av den justering som genomfördes av anslagen . För Brottsoffermyndighetens del innebär det att anslaget räknas upp med . Tabell 9.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 9 356 Justering av 59 Pris och löneomräkning 173 Ramhöjning 3 000 Förslag 1999 12 588 F5 Ersättning för skador på grund av brott Tabell 9.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 50 000 1999 Förslag 75 074 2000 Beräknat 76 350 1 2001 Beräknat 77 877 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . Regeringens överväganden Slutsatser Under utbetalades i brottsskadeersättning. Merparten utgick som ersättning för personskador och endast cirka 0,5 miljoner utgick som ersättning för sak- och förmögenhetsskada. Som framgår av redovisningen under anslaget F4 Brottsoffermyndigheten, har antalet ansökningar om brottsskadeersättning ökat under budgetåret, en ökning som förväntas hålla i sig även . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget för fastställs till . För budgetåren 2000 och 2001 har anslaget beräknats till respektive . Vid beräkningen av anslaget har en uppräkning gjorts med som kompensation för beräknade utgiftsökningar för ökade priser m.m. har summan av utbetalda ersättningar sjunkit med , huvudsakligen till följd av det fördjupade utredningsarbete som har omnämnts ovan under anslaget F4 Brottsoffermyndigheten. Det är inte möjligt att bedöma om förändringen är varaktig. Tabell 9.12 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 73 645 Priskompensation 1 429 Förslag 1999 75 074 F6 Rättshjälpskostnader m.m. Tabell 9.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 825 000 1999 Förslag 781 149 2000 Beräknat 805 520 1 2001 Beräknat 830 653 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde skall betalas av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § och 27 § rättshjälpslagen samt 25 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Ersättningen till offentliga försvarare bestäms också i viss utsträckning med hjälp av taxor. finns en taxa för ersättning till offentliga försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 1997:16, B 32). Taxor beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Regeringen har beslutat timkostnadsnormen för perioden - till exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). Regeringens överväganden Den nya rättshjälpslagen (1996:1619) som gäller har inneburit en mängd förändringar. Bland annat gäller att rättshjälpen är generellt subsidiär till rättsskyddet. Det innebär att den som har en rättsskyddsförsäkring skall bekosta en rättslig tvist med medel från denna i stället för genom den statliga rättshjälpen. Den som inte har en rättsskyddsförsäkring men, med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt och sina ekonomiska och personliga förhållanden, borde ha haft en rättsskyddsförsäkring kan endast få rättshjälp om det finns särskilda skäl. Den nya lagen innebär kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behålls, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Regeringen har överlämnat en proposition (prop. 1998/99:10) med förslag till ändringar i rättshjälpslagen. Ändringarna beräknas inte medföra annat än mycket begränsade kostnadsökningar. Anslaget behöver därför inte tillföras några extra resurser. Slutsatser Som kompensation för ökade timkostnader och ökade priser räknas anslaget upp med . föreslår regeringen att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.14 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 758 544 Pris- och timkostnadskompensation 22 605 Förslag 1999 781 149 F7 Diverse kostnader för rättsväsendet Tabell 9.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 34 560 1999 Förslag 19 974 2000 Beräknat 20 316 1 2001 Beräknat 20 710 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Från anslaget betalas en rad kostnader för rättsväsendet, bl.a. ersättningar till vittnen, parter och rättegångsbiträden samt kostnader för statens rättegångar. Regeringen bedömer att utgifterna kommer att uppgå till vilket innebär att anslaget med stor sannolikhet kommer att överskridas. I tilläggsbudgeten i denna proposition föreslås därför en anslagsförstärkning om . Regeringens överväganden gjordes en översyn av rutinerna på anslaget. Detta resulterade i att dispositionsrätten på anslaget överflyttades från respektive myndighet till som fick samordningsansvaret för anslaget. Trots denna uppstramning av de administrativa rutinerna kommer anslagsförbrukningen att överskrida anvisade medel 1998. Regeringen har inlett en översyn av anslaget och kommer i budgetpropositionen för att återkomma till vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas. Slutsatser Eftersom det inte kan uteslutas att utgiftsökningen till viss del är tillfällig bedömer regeringen att anslaget bör fastställas till 1999. I beloppet ingår priskompensation med . beräknas anslaget till respektive . Tabell 9.16 Förslag till anslag 1999 Tusental kronor Anslag 1998 19 560 Priskompensation 414 Förslag 1999 19 974 F8 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Tabell 9.17 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 356 1999 Förslag 8 356 2000 Beräknat 8 356 2001 Beräknat 8 356 Den större delen av anslaget utgörs av det svenska bidraget till . Från anslaget betalas även årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives samt Bernunionen (= ). Dessutom betalas från anslaget bidrag till och till för Kriminologi. Även bidrag till vissa andra internationella samman- slutningar med anknytning till betalas från anslaget. Regeringens överväganden Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Samma belopp beräknas för budgetåren 2000 och 2001. F9 Bidrag till brottsförebyggande arbete Tabell 9.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 000 1999 Förslag 7 200 2000 Beräknat 7 200 2001 Beräknat 7 200 Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Syftet med programmet är att förstärka och utveckla de brottsförebyggande insatserna i hela landet. För detta ändamål har tidigare anvisats /96, och . I samband med att det nationella programmet presenterades tillsattes arbete, KBA, som fick till uppgift att stödja lokalt brottsförebyggande arbete och fördela stöd till uppbyggnaden av sådan verksamhet. För utförandet av denna uppgift har kommittén anförtrotts de medel som avsatts för /96 samt delar av de medel som avsatts för budgetåren 1997 respektive 1998. kommer överta de arbetsuppgifter som KBA har . Resultatbedömning Utgångspunkten för det lokala brottsförebyggande arbetet är att inte endast offentliga organ utan också företag, organisationer och enskilda skall engageras. Det är genom samverkan mellan olika aktörer i samhället som positiva effekter kan uppnås. Vid genomförandet av det brottsförebyggande programmet har därför det första steget varit att initiera en sådan bred samverkan och att visa vilka möjligheter det finns att förebygga brott. Det har medfört att det inledningsvis funnits relativt få brottsförebyggande projekt som har uppfyllt de krav som ställts för att de skall kunna tilldelas bidrag från kommittén. Antalet sådana projekt har emellertid ökat efter hand. Kommittén har beslutat om bidrag till brottsförebyggande arbete motsvarande de som kommittén ursprungligen tilldelades. Regeringen avser tilldela kommittén ytterligare för stöd till brottsförebyggande projekt under den återstående tid som kommittén kommer att vara verksam. För att åstadkomma ett effektivt brottsförebyggande arbete krävs också på andra områden systematiska och åtgärdsinriktade projekt som följs och utvärderas. Vidare är det angeläget att den samlade kunskapen sprids till dem som praktiskt arbetar med frågorna. Det finns behov av att på olika sätt nationellt stödja denna kunskapsuppbyggnad och förmedling av information. Under innevarande budgetår har avsatts till KBA för att i samverkan med BRÅ inleda försöksverksamhet med medling. Av de medel som enligt storstadspropositionen (Prop. 1997/98:165) skall användas till brottsförebyggande insatser i storstäder torde det dock inte bli aktuellt för kommittén att fördela något bidrag som återstår fram . De särskilda insatserna i storstadsområdena har aktualiserats relativt sent under kommitténs verksamhetstid. Dessutom innebär uppdelningen i stadsdelsnämnder att det tar för storstadskommunerna än för andra kommuner att utveckla formerna för sitt engagemang i det brottsförebyggande arbetet. De särskilt mot storstäderna riktade brottsförebyggande arbetet har emellertid påbörjats och kan förväntas få stark draghjälp av den satellitkonferens planerat till december . Medlen bör därför i stället disponeras av för att under kommande budgetår användas till bidrag till brottsförebyggande arbete i storstäderna. Regeringens överväganden Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget för fastställs till . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas anslaget till . 10 Övrig statlig verksamhet 10.1 Allmänna advokatbyråer De allmänna advokatbyråernas främsta uppgift är att lämna biträde och rådgivning enligt rättshjälpslagen. Jurist vid allmän advokatbyrå bör också åta sig uppdrag som god man, likvidator eller liknande i de fall uppdragen annars skulle vara svåra att få utförda därför att ersättning inte kan påräknas. Byråerna får täckning för sina kostnader i dessa ärenden från ett driftbidragsanslag. Om det kan ske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen, skall byråerna även lämna annat biträde i rättsliga angelägenheter. Det finns 25 allmänna advokatbyråer. Sedan de allmänna advokatbyråerna inrättades har åtta byråer avvecklats, senast Allmänna advokatbyrån i . Ekonomiskt mål Det ekonomiska målet för , som kommer att gälla även under , är att varje byrå skall generera intäkter exklusive finansiella intäkter som motsvarar minst verksamhetens kostnader exklusive finansiella kostnader, dvs. full kostnadstäckning i enlighet med avgiftsförordningen (1992:191). uppfyllde endast 10 av de allmänna advokatbyråerna målet. 1998 var det endast 3 allmänna advokatbyråer som uppfyllde det ekonomiska målet. Resultatutveckling Verksamhetsutfallet för de allmänna advokatbyråerna var - 1997. Resultatet för de allmänna advokatbyråerna har försämrats och huvudförklaringen är de förändrade reglerna om underhållsbidrag och en allt hårdare konkurrens i branschen. prognos pekar på en fortsatt minskning av antalet ärenden vid de allmänna advokatbyråerna. Detta främst till följd av en ny rättshjälpslag och att de allmänna advokatbyråernas exklusiva rätt till ersättning av staten i vissa likvidationsärenden kommer att upphöra. Regeringens bedömning I en departementspromemoria som remissbehandlats föreslogs 1992 att de allmänna advokatbyråerna skulle avvecklas (Ds 1992:51). Dåvarande regering föreslog ingen avveckling med motiveringen att byråernas lönsamhet framöver förväntades bli helt tillfredsställande. Därutöver skulle en avveckling med all sannolikhet ge upphov till betänkliga kostnader i det rådande statsfinansiella läget. Slutligen uttalade regeringen med hänvisning till tidigare uttalanden att byråer som saknade förutsättningar att drivas vidare kunde komma att läggas ned (prop. 1992/93:100 bil. 3 s. 124, bet. 1992/93:JuU26, rskr. 1992/93: 224). gäller den principen att kon- kurrensutsatt verksamhet inte bör bedrivas i myndighetsform om det inte finns särskilda skäl för det. De allmänna advokatbyråerna inrättades ursprungligen för att tillgodose det ökade behov av kvalificerade juristtjänster i hela landet som antogs bli följden av rättshjälpsreform. Vidare skulle systemet med allmänna byråer ge staten kostnadsinsyn i advokatverksamhet. De ursprungliga skälen har inte längre samma tyngd. Det finns mer än dubbelt så många advokater i landet som . Det är t.o.m. så att det i vissa orter råder en överetablering av advokater vilket bl.a. har påverkat resultaten för de allmänna advokatbyråerna. De cirka 90 advokater som är anställda vid de allmänna byråerna utgör av landets advokater. De är med få undantag verksamma i landets större städer där tillgången på advokater är god eller mycket god. Målet med en god juristtillgång i hela landet är uppfyllt oberoende av om det finns statligt ägda advokatbyråer eller inte. När det gäller kostnadsinsynen och det allmännas behov att hålla nere kostnaderna för de statliga insatserna inom detta område kan dessa mål nås bättre genom t.ex. upphandling av advokattjänster eller genom förhandlingar med företrädare från . De ursprungliga motiven för inrättandet av de allmänna advokatbyråerna är således inte längre bärkraftiga. Resultatutvecklingen är sådan att en fortsatt drift av byråerna kommer att innebära att verksamheten måste finansieras med medel från det övriga rättsväsendet. Som framgår ovan är det endast ett fåtal advokatbyråer som kommer att uppnå det ekonomiska målet . Det är inte rimligt, särskilt mot bakgrund av att verksamheten är konkurrensutsatt, att ta medel från domstolar, polisväsendet, åklagarväsendet eller kriminalvården för att subventionera en fortsatt drift. Mot bakgrund av resultatutvecklingen och då det inte längre finns några skäl för att driva advokatverksamhet i statlig regi bör de allmänna advokatbyråerna avvecklas. En avveckling av byråerna kommer, enligt , att kosta cirka 50 - , i beloppet ligger kostnader för en avvecklingsorganisation. finns det i tillgångar att använda vid en avveckling av byråerna. Regeringen kommer att ge i uppdrag att svara för avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna. I uppdraget kommer också att ingå att se över hur taxorna inom rättshjälps-området bör fastställas . Eftersom det är angeläget att medborgarnas behov av juridiska tjänster tillgodoses har regeringen för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att se över frågan. Jämfört med när de allmänna advokatbyråerna inrättades finns det en rad olika instanser som vid sidan av byråerna på olika sätt ger juridisk rådgivning. Som exempel kan nämnas kommunernas konsumentvägledare, det kommunala ansvaret inom familjerådgivnings- och skuldsaneringsområdet, den juridiska rådgivning som lämnas av banker och försäkringsbolag samt olika initiativ av advokater med kostnadsfri rådgivning. Därutöver har den tekniska utvecklingen inneburit och kommer att innebära nya möjligheter för att tillgodose behoven inom detta område. Senaste lydelse 1989:150. Senaste lydelse av 6 § 1990:997. Senaste lydelse 1996:1437. Senaste lydelse 1990:997. Senaste lydelse 1992:97. 1 Lagen omtryckt 1984:391. 2 Senaste lydelse 1998:26. Senaste lydelse 1969:244. Lagen omtryckt 1981:1323. Senaste lydelse 1995: 21. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Underlaget till samtliga tabeller i avsnitt 4.3 har hämtats från . Mål som var oavgjorda vid utgången av perioden. Tiden från det att ett mål kommer in till domstolen tillls det är slutligt avgjort. Underlaget till samtliga diagram har hämtats från . 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 4