prop · GM0361 · 1999-01-01 00:00:00 — Vår tids stora utmaning är att medverka till en utveckling i som ökar sannolikheten för de globalt hållbara vägvalen, de som leder till ökad förståelse, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, minskad fattigdom, en bättre miljö, och ett internationellt system som bidrar till framväxten av en sådan värld. 5 En svensk Asienstrategi inför 2000-talet 5.1 i relationer med omvärlden Den svenska utrikespolitiken uppvisar både ett regionalt och ett globalt perspektiv. Av historiska skäl, och av hänsyn till våra direkt påtagliga säkerhetspolitiska intressen, har situationen i närområdet upptagit mycket av uppmärksamheten. Det nordiska samarbetet, omsorgen om utveck- lingen i liksom en fredlig utveckling i i övrigt är naturligen av hög prioritet vid utformandet av svensk utrikespolitik. har fäst stor vikt vid det globala samarbetet, och framför allt då ansvaret som en aktiv medlem i FN, en stark förespråkare för frihandel i WTO och en engagerad partner i internationellt utvecklingssamarbete. utrikesdeklaration understryks vilja att stärka samarbetet för demokrati, säkerhet och utveckling i vårt närområde, i hela och globalt. Svensk utrikespolitik, stödd på en bred folklig opinion, präglas således av en stark medvetenhet om att ytterst vilar vårt lands säkerhet och vårt folks trygghet och välfärd på den vidare, globala utvecklingen. uppvisar många av de möjligheter, utmaningar och problem som brukar framhävas som särskilt prioriterade i svensk utrikespolitik på det globala fältet. har relationer med , som en del av EU. Det ger vissa begränsningar men viktigare är att det kan förstärka effekten av vårt agerande politiskt, handelsfrämjande och på biståndsområdet. Demokratin är på frammarsch på många håll i och öppenheten för impulser från omvärlden ökar närmast explosionsartat i informations- teknologins spår. Traditionella samhällen stöps om och livaktiga frivillig- organisationer växer fram på bred front. Ändå består en rad auktoritära regimer i , där rättssamhället och respekten för mänskliga rättigheter åsidosätts på det mest flagranta sätt. har i olika internationella sammanhang och fora bidragit till att belysa dessa missförhållanden. har ansträngningar gjorts att engagera de auktoritärt styrda länderna i , däribland , i en internationell dialog om mänskliga rättigheter med syftet att försöka bidra till en bättre förståelse och respekt för den internationella rättens krav, och en vidgad anslutning till FN:s legala instrument på området. Frihandeln har under skapat förutsättningar för ekonomisk utveckling, ökad välfärd och en jämnare fördelning av resurser i många . har den senaste ekonomiska krisen visat på behovet av starka internationella institutioner och regelverk som stöd för länder i utveckling. I nuvarande situation blir det ett särskilt angeläget svenskt intresse att motverka att protektionismen växer fram i krisens spår, samt att engagera sig i arbetet att få och andra asiatiska ekonomier som står utanför WTO att nå överenskommelse om inträde i världshandelsorganisationen. Trots en framgångsrik tillväxt under för en rad ekonomier, där i första hand men även , , och nått ledande positioner bland världens industri- nationer och flertalet ASEAN-länder och uppnått imponerande resultat, bottnar mycket av problem i den bestående fattigdomen i breda befolkningslager, på sina håll nu ytterligare förvärrad genom den ekonomiska krisen. Den asiatiska fattigdomen är i själva verket ett av de största hoten mot en hållbar global utveckling. Djup misär binder en miljard människor i strukturer där fundamentala mänskliga rättigheter förnekas. Jämställdhet och barnens rätt till utbildning är inte perifera frågor utan avgörande för vägval, för karaktären på de samhällen och ekonomier som växer fram, liksom för förutsättningarna för den internationella integrationen. engagemang för internationellt utvecklingssamarbete syftar i hög grad till att tidigt nästa århundrade nå ett genombrott för de fattigas rätt. Det kräver att de grundläggande fattigdomsproblemen i form av ojämlikhet, klasskillnader och marginal- isering angrips. Exploatering av kvinnor och barn, bristande jämställdhet, droghantering och människohandel är problem som tyvärr återfinns alltför ofta i många . Den snabba ekonomiska utvecklingen och urbaniseringen i många har lett till svåröverskådliga påfrestningar på miljön, som hotar själva grundvalen för framtida välfärd i och som också får allvarliga återverkningar på våra egna förhållanden. Med den kunskap besitter på miljöområdet, och det mångåriga svenska arbetet för internationellt miljösamarbete, finns här en särskild roll att spela för . I återfinns några av världens mest allvarliga krishärdar, grundade på djupgående etniska och religiösa motsättningar samt historiskt betingad, rent maktpolitisk fiendskap. Svenska FN-insatser i och Kashmir , stöd till en fredlig utveckling i , insatser för den demokratiska oppositionen i samt det humanitärt grundade engagemanget för en lösning på Östtimor- konflikten, allt detta är exempel på vad gjort och gör för fred och säkerhet i . På många håll i regionen utför svenska frivilligorganisationer - ofta med stöd från Sida - utomordentligt viktiga insatser. Trots internationella framgångar på nedrustningsområdet har hotet om spridning av kärnvapen fått ny och skrämmande aktualitet med och provsprängningar, liksom demonstrerade missilkapacitet. Denna senaste utveckling visar på det angelägna i att fortsätter sitt långvariga arbete för kärnvapennedrustning och för ett fullständigt provstoppsavtal. Embryon till konfliktförebyggande finns, framför allt i (), men i stort sett saknar en säkerhetsarkitektur av det slag som vuxit fram i . Europeiska erfarenheter av förtroendeskapande åtgärder - till exempel arbetet inom () - kan få en tillämpning inom den asiatiska säkerhetspolitiken. De förhållanden som här nämnts gör ett svenskt utrikespolitiskt engagemang i den asiatiska utvecklingen självklart och nödvändigt. Säkerhet, också för vårt eget land, skapas genom samarbete. De för svensk utrikespolitik prioriterade uppgifterna - däribland att främja demokrati och mänskliga rättigheter, att hindra kärnvapenspridning och verka för nedrustning, att söka utveckla instrument för konfliktföre- byggande, att förnya det globala utvecklingssamarbetet - allt detta har direkt anknytning till förhållandena i . Asienkrisen har på ett tydligt sätt demonstrerat det starka ömsesidiga beroendet mellan länder och folk, och hur vår gemensamma välfärd påverkas. Dagens öppna ekonomier kräver ett gemensamt internationellt ledarskap, som kan förebygga och snabbt svara på kriser. De kommer i allt högre grad att inta sina platser i det internationella samarbetet . är redan en ekonomisk supermakt och en ledande utrikespolitisk aktör på många områden. och får en allt större tyngd i olika internationella fora. ASEAN-länderna har etablerat sig som ledande aktörer i regionen genom att gemensamt ta initiativ till en utrikes- och säkerhetspolitisk dialog med de stormakter som har ett engagemang i . För svensk utrikespolitik ligger utmaningen i att engagera sig i ett konstruktivt samarbete med dessa aktörer. Detta kan ske - och sker redan - bilateralt, som medlem av EU, som partner i den euroasiatiska ASEM- dialogen, samt på det bredare multilaterala planet, i FN och andra organisationer. Prioriteringar: Utgångspunkter för en svensk Asienstrategi är intressen och ansvarstaganden som de kommer till uttryck i vårt internationella agerande. Grundelement i detta är: att främja utveckling mot demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter samt jämställdhet mellan kvinnor och män, att verka för fred och säkerhet genom utveckling av de internationella instrumenten för att förebygga och hantera konflikter och för nedrustning, att verka för ökad tillämpning och utveckling av det internationella normsystemet och de organisationer som bär upp systemet, att verka för ekonomisk utveckling genom frihandel genom att medverka till att stärka det multilaterala regelverket för handel och investeringar inom ramen för världshandelsorganisationen och stödja vidgat medlemskap i denna, och genom fortsatt aktiv dialog med de , t. ex. inom ramen för ASEM, att verka för att höja de fattiga folkens levnadsnivå genom att bidra till att lösa utvecklingsproblem som orsakar eller orsakas av fattigdom och flyktingssituationer, som föranletts av konflikter, att främja framväxten av öppna och effektiva institutioner och livskraftiga civila samhällen, att verka för förbättrad miljö och naturresurshushållning. Utifrån såväl dessa övergripande mål för samhällsutveckling som utifrån målet att främja vår välfärd genom sysselsättning och tillväxt ligger det i hög grad i intresse att på jämbördiga grundvalar utveckla ömsesidiga och fördjupade relationer till . i EU och EU i medlemskap i har inneburit förändringar - och vidgade möjligheter - för den svenska Asienpolitiken. Som medlem kan delta i gemensamma aktioner och beslut av betydande internationell tyngd. ställs krav på ett aktivt svenskt deltagande i utform- ningen av EU:s politik inom olika områden visavi länderna i , i syfte att få gehör för våra nationella prioriteringar. Samarbetet inom Europeiska unionen (EU) brukar beskrivas som ett samarbete inom tre pelare. Det traditionella gemenskapssamarbetet inom Europeiska gemenskapen (EG) återfinns i den första pelaren. Bl.a. hör samarbetet i handelspolitiska frågor hemma i första pelaren. Samarbetet i den första pelaren skiljer sig från sedvanligt internationellt samarbete genom att medlemsstaterna har överlåtit vissa beslutsbefogenheter till gemenskapsinstitutionerna. Det gäller bl.a. befogenheten att ingå inter- nationella överenskommelser inom exempelvis det handelspolitiska området. Samarbetet inom den andra och den tredje pelaren rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt inrikes- och rättsliga frågor. Här har inga beslutsbefogenheter förts över från medlemsstaterna till EU. EU:s övergripande Asienstrategi har lagt fast fyra huvudmål som syftar till att stärka EU:s ekonomiska närvaro i : främja internationellt samarbete och förståelse, bidra till fattigdomsbekämpning och hållbar tillväxt samt till att befästa demokrati och respekten för mänskliga rättigheter i . Samråd sker ofta även i frågor som rör medlemsländernas bilaterala agerande i olika länder i . Gemen- skapen bedriver genom kommissionen ett betydande utvecklingssam- arbete med , som ett komplement till medlemsländernas bistånds- politik. På samma sätt bedriver kommissionen ett arbete för att främja handel och investeringar mellan och . anser att rent exportfrämjande är en nationell angelägenhet. Ett undantag är den tidsbegränsade verksamhet som kommissionen bedriver i . Kommissionen har också en särskild strategi för miljösamarbete med . EU har härutöver utformat särskilda strategier för att utveckla relationerna med särskilt betydande partners i . Dit hör i första hand , , , ASEAN samt . Generellt sett har medlemskap i medfört ett förändrat arbetssätt för den svenska utrikesrepresentationen, och givit väsentligt förbättrad tillgång på information, bredare kontaktytor och större möjligheter till inflytande i tredjeland, som i detta fall . EU- samråd på platsen ligger ofta till grund för beslut som fattas av medlems- staterna i . EU erbjuder således möjligheter att agera effektivt på en rad områden som är prioriterade i svensk utrikespolitik och har särskild relevans i våra relationer med . På flera områden har dess- utom en kompetens av värde i EU-kretsen. Sålunda har ett långvarigt säkerhetspolitiskt engagemang i , t.ex. genom deltagandet i de neutrala staternas () i Panmunjom, vid stilleståndslinjen mellan och . har dessutom som enda EU-land diplomatisk representation i , i . deltar också i fredsbevarande operationer bl.a. i Kashmir. Inom andra områden, som t.ex. utvecklingssamarbetet, har en lång tradition när det gäller metodik och val av samarbetsformer, implementering och utvärdering av projekt. Sådana erfarenheter har särskilt intresse för kommissionens arbete i länder som , , , och , där svenskt utvecklingssamarbete bedrivs . På det handelspolitiska området tillämpar EG antidumpingåtgärder och tekobegränsningar i en utsträckning som står i konflikt med svensk frihandelspolitik. inträde har medfört att frihandelsföreträdarna inom unionen stärkts, och därmed utsikterna för en mer liberal handelspolitik från EG:s sida, inte minst i förhållande till länderna i . På samma sätt är det angeläget att understödjer arbetet för att integrera de asiatiska ekonomierna i världshandelssystemet och under- lättar medlemskap i för dem som fortfarande står utanför organisa- tionen och som uppfyller dess kriterier för anslutning. Prioriteringar: bör fortsatt aktivt engagera sig i EU:s arbete med Asienfrågor och strävar efter att agera konstruktivt i samråd med övriga medlems- stater och kommissionen. Detta är inte minst betydelsefullt inför det svenska ordförandeskapet i EU . Genom ett fortsatt svenskt frihandelsengagemang inom EG kan bidra till att unionen får en öppnare handelspolitisk hållning gentemot , vilket inte minst är viktigt för att motverka att Asienkrisen leder till ökad protektionism. EG:s agerande för att förbättra marknadstillträdet i tillhör de områden som och svenska företag kan ha mest praktisk nytta av. Det är således viktigt att genomgående bevaka svenska företags intressen och föra en aktiv dialog med företagen för att få reda på vad som utgör problem på de asiatiska marknaderna. Här har såväl myndigheterna i som utlandsmyndigheterna en betydelsefull roll att spela. Genom WTO verkar även för ökat marknadstillträde i EU. historiska engagemang i säkerhetspolitiska frågor i - till exempel genom våra olika FN-uppdrag - ger oss möjlighet att spela en konstruktiv roll också vad gäller EU:s agerande. i kan utgöra en samordningspunkt för EU:s kontakter med detta land. kommer fortsatt ha en aktiv profil inom EU vad gäller utvecklingsfrågorna i . Detta gäller inte minst arbetet med land- strategier för de som genomförs i EG:s bistånds- kommitté för och (). En förut- sättning är att vi systematiskt följer hur kommissionen planerar och genomför bistånd i . EU:s politik för de mänskliga rättigheterna har blivit alltmer sam- ordnad . Med vårt stora och i folkrörelser väl förankrade engagemang kan fortsatt spela en aktiv roll. En målsättning är att kommissionen i ökad omfattning engagerar sig i rättsutveckling och annat MR-relaterat institutionsbyggande i t.ex. . för visar på det stora engagemang som finns inom EU i allmänhet och kommissionen i synnerhet för miljöfrågorna i . Miljö är ett prioriterat område också i Asienpolitik, och det finns anledning att försöka samarbeta med kommissionen vad gäller miljöinriktade strategier och projekt i . Framför allt , och är länder där miljösamarbete kommer att bli allt viktigare framöver. ger hög prioritet åt EU:s handelspolitiska och politiska dialog med . understödjer även aktivt en fortsatt sammanhållen syn för EU:s arbete gentemot , där såväl frågor rörande mänskliga rättigheter som miljö- och handelspolitik inkluderas. Den utökade dialogen tillhör också de områden som finner särskilt angelägna att utveckla. i ASEM ASEM (Asia-Europe Meeting) är ett forum för politisk, ekonomisk och kulturell samverkan och dialog mellan tjugofem länder i och . Det bildades vid ett toppmöte i , där stats- och regeringschefer från EU:s medlemsländer, de dåvarande sju ASEAN-länderna, , och , samt ordförande deltog. Det andra toppmötet hölls i och det tredje äger rum i . ASEM-dialogen syftar till att stärka banden mellan och , och kan ses som ett svar på ett redan väl etablerat samarbete i Stilla havsregionen (Asia-Pacific Economic Cooperation, APEC). Till huvud- uppgifterna hör att på jämbördig basis främja politisk dialog, ekonomiskt och handelspolitiskt samarbete samt utbyte på en rad andra områden t.ex. kulturella, akademiska, tekniskt-vetenskapliga. Utrikes-, handels- och finansministrarna träffas regelbundet och en ministerkonferens om vetenskapligt och teknologiskt samarbete planeras äga rum i . En rad möten på tjänstemanna- och expertnivå bidrar till att utveckla erfarenhetsutbytet mellan och . Goda resultat har redan uppnåtts. På det handelspolitiska området har handlingsplaner för att förenkla handelsprocedurer och främja investeringar antagits. För att stimulera kontakter och nätverksbygge mellan näringslivsföreträdare anordnas . Det viktigaste initiativet på det intellektuella, kulturella och mellanfolkliga området är bildandet av () med säte i . Ett nytt inslag i ASEM-samarbetet är inrättandet av miljöinstitutet () i . Genom samarbetet inom ramen för ASEM har fått nya möjligheter att bredda och fördjupa kontakterna med de deltagande . Områden, där har ett speciellt intresse att delta aktivt är handelspolitik, demokrati och mänskliga rättigheter, miljö, akademiskt, vetenskapligt och kulturellt samarbete och folkrörelse- kontakter. har tillsammans med tagit initiativ till en serie seminarier om mänskliga rättigheter och rättstaten i ASEM-kretsen. Det första seminariet ägde rum i och det andra hålls i . Inom miljöområdet kommer att tillsammans med arrangera ett seminarium om kemikalier och miljö i . Det finns på svensk sida intresse av att ta på sig värdskapet för en konferens inom , som förenar europeiska och asiatiska universitet, och av att medverka till att bygga ut kontakterna mellan europeiska och asiatiska museer med samma typ av samlingar. Asienkrisen har medfört att EU:s medlemsstater har riktat uppmärksamheten på hur de bäst kan bistå de drabbade . har bidragit till den , som inrättats i med uppgift att finansiera experthjälp inom de sociala och finansiella områdena. Vid toppmötet i tillsattes en fristående expertgrupp, , med uppgift att utarbeta förslag för hur samarbetet kan utvecklas. Gruppens rapport, som ska behandlas vid toppmötet i , blev klar . Rapporten fokuserar på åtgärder inom handels- och investeringsområdet och på miljöpolitiskt, säkerhetspolitiskt, akademiskt och mellanfolkligt samarbete. Gruppen föreslår bl.a. att frihandel för varor och tjänster införs , att ett globalt regelverk för elektronisk handel utarbetas, att det vetenskapliga och teknologiska samarbetet intensifieras, att närmare relationer mellan () och () utvecklas samt att ett akademiskt ASEM- stipendieprogram införs. Gruppen understryker vidare vikten av att dialogen om mänskliga rättigheter och gott samhällsstyre fortsätter inom ramen för ASEM. Prioriteringar: Genom tillkomsten av ASEM har ett betydelsefullt forum skapats för att stärka banden mellan och . I ASEM-samarbetet lägger tyngdpunkten vid frågor rörande handel och investeringar, miljö, demokrati och mänskliga rättigheter, utbildning och kultur samt kontakter mellan enskilda organisationer. kommer att ta nedanstående konkreta initiativ: miljösamarbete: arrangerar tillsammans med ett seminarium om kemikalier och miljö i . akademiskt och kulturellt samarbete: planerar att stå som värd för en konferens inom och avser att medverka till att förstärka kontakterna mellan europeiska och asiatiska museer med likartade samlingar. mänskliga rättigheter: stödjer fortsatt aktivt dialogen om mänskliga rättigheter och rättsstaten, som tillsammans med tagit initiativ till. i FN och FN i Engagemanget i FN utgör en hörnpelare i svensk utrikespolitik, och svensk Asienpolitik har också en tydlig FN-dimension. I denna politik uppmärksammas såväl enskilda allvarliga konflikter i som ned- rustningsfrågor, mänskliga rättighetsproblem, humanitära kriser och en rad andra ekonomiska och sociala problemområden. var medlem av säkerhetsrådet har kriser och konflikter i och tagits upp, fredsprocessen i Bougainville () behandlats, samt de indiska och pakistanska kärnvapensprängningarna uppmärksammats, det sistnämnda fallet på svenskt initiativ i samarbete med . leder FN:s generalsekreterare ansträngningarna att i samråd med och finna en lösning på konflikten kring . är ett av de länder som mest aktivt varit engagerat i FN:s fredsbevarande operationer. I märks framför allt den långvariga svenska närvaron - - i Panmunjom vid stilleståndslinjen mellan och som en av de ursprungligen fyra staterna i NNSC (Neutral Nations Supervisory Commission). har också länge deltagit i övervakningsstyrkan (in and ) vid skiljelinjen - den sk. of Control - i Kashmir. FN:s Kommission för de mänskliga rättigheterna, som sammanträder i , behandlar MR-situationen i enskilda länder, däribland vissa länder i , såsom t.ex. , och har även uppmärksammat förhållandena på . försökte förgäves ett antal medlemmar, däribland EU, och , att få till stånd en resolutionsbehandling om situationen för de mänskliga rättigheterna i . Dessa ansträngningar ledde till att en regelbunden och fördjupad dialog kunde upprättas mellan och EU. har tagit initiativet till och samordnat arbetet vid för att få till stånd en resolution som uppmärksammar situationen för de mänskliga rättig- heterna i . har även en särskild rapportör för . är av FN:s generalsekreterare utsedd till dennes särskilde representant för att övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna i . UNDP, , och , barnfonden, liksom UNHCR, flyktingkommissariatet, är alla djupt engagerade i angelägna program i och med ett betydande svenskt stöd. av totala budget för utvecklingssamarbete går direkt till olika FN-organ. Härtill kommer omfattande av finansierade insatser genom olika FN-organ inom en rad områden (landsbygdsutveckling, minröjning, miljöprojekt, dricksvattensprojekt, hälso- och spädbarnsvård, narkotikabekämpning, insatser för flyktingar, valbistånd, osv). aktiva roll i FN är en fundamental dimension av internationella relationer. En förutsättning för att FN ska kunna erbjuda det ledarskap som världens tillstånd och globaliseringen kräver är, att att FN tillerkänns samma centrala roll av allt fler länder i . bör i FN och i sina bilaterala relationer med länderna i aktivt verka för att de ger FN och det internationella normsystemet ett växande stöd. Möjligheterna till samarbete i konkreta frågor bör tillvaratas i växande omfattning. I finns några av huvudkandidaterna till platser i ett utvidgat säkerhetsråd. Prioriteringar: Engagemanget i FN utgör en hörnpelare i svensk utrikespolitik. verkar i FN för att förebygga konflikter och främja nedrust- ning. Detta är inte minst viktigt vad gäller länderna i . Genom deltagande i fredsbevarande operationer bidrar på ett konkret sätt till att bevara freden inom flera områden i . skall fortsatt verka för att länderna i tillmäter FN och det nationella normsystemet en central roll i sin utrikespolitik. I FN:s kommission för mänskliga rättigheter verkar aktivt för att uppmärksamma brott mot de mänskliga rättigheterna. driver bl.a. frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män, barnets rättigheter, rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, språkliga eller religiösa minoriteter och urbefolkningar, rättigheter för personer med funktionshinder och åtgärder mot dödsstraffet, utomrättsliga avrättningar, ofrivilliga försvinnanden och tortyr. Via FN:s biståndsorganisationer stödjer insatser för att genom reformer och institutionell utveckling motverka fattigdom, förbättra barns hälsa och tillgång till utbildning, skapa hållbara lösningar på flyktingproblematiken, främja demokratisk utveckling och söka förbättra den globala miljön. En målsättning är att inom FN i ökad omfattning uppnå samverkan med likasinnade länder i . De internationella finansiella institutionerna (), och Asiatiska utveck- lingsbanken (ADB) är djupt engagerade i . Mot bakgrund av Asienkrisen ökade IMF:s totala kreditgivning 1997-98 fyra gånger jämfört . Asiatiska har ökat sin utlåning under krisen så kraftigt att man sannolikt tvingas tidigarelägga kapitalpåfyllningen av både det hårda och mjuka kapitalet. Av totala utlåning har gått till . Det utlånade beloppet till , inklusive utlåningen till på marknadsvillkor, fördubblades .