prop · GM0367 · 1999-01-01 00:00:00 — I den strategi som lades fram till session i framhålls att de nordiska länderna genom respekt för kulturell mångfald skall motarbeta rasism och främja positiva värden. Inom kultursektorn skall särskilda åtgärder vidtas för att tillmötesgå tidens krav. Man bör satsa på att stärka rekryteringen av minoriteter på alla nivåer samt stödja verksamhet som är opinionsbildande och som ger uppmärksamhet. har också beviljat medel till olika projekt. Projektet mörker vitt oljud avser att i skolorna och genom en vandringsutställning belysa s.k. vit maktmusik. Syftet är att ge ungdomar ett historiskt perspektiv på rasism och främlingsfientlighet och att få dem att själva analysera sitt förhållningssätt till nynazism, diskriminering av flyktingar, invandrare och andra minoriteter. En strategisk redogörelse, Nordiskt kultursamarbete vid årtusendeskiftet, antogs av vid sessionen i . Syftet är bl.a. att skapa möjligheter för att kunna göra riktade satsningar inom de olika områdena. Det slås fast att det viktigaste målet med det nordiska kultursamarbetet är att stärka och utveckla den nordiska gemenskapen. I detta sammanhang betonas särskilt bl.a. utvecklingen på medieområdet, insatser för barn och unga, samarbete och förmedling av resultat på konstområdet, insatser för att stärka det folkliga engagemanget och genomförande av projekt som har genomslagskraft i de nordiska länderna liksom internationellt. Kulturfondens verksamhet framhålls. En ny prioritering är insatser mot rasism och främlingsfientlighet med den överordnande målsättningen att öka minoriteternas deltagande och inflytande på alla nivåer i kulturlivet. Genomförandet av strategin kommer att diskuteras med företrädare för . Satsningarna på medierna har fortsatt. Med styrningsgruppen för nordiskt kultur- och massmediesamarbete (KM-gruppen) som initiativtagare anordnade i samarbete med Rundradion i konferensen service broadcasting i den digitala framtiden . Public service-verksamhetens betydelse vid införandet av den nya digitala tekniken fick ett starkt stöd av deltagarna. Vid kulturministrarnas möte uttalade ministrarna sitt stöd för det arbete som NorDig (Nordisk Digitalisering) bedriver. Den nordiska samarbetsgruppen NorDig har tagit initiativ till en gemensam specifikation för mottagarutrustning för digital TV. Bakom samarbetet står marksändande TV-företag, sändaroperatörer och teleföretag i de fem nordiska länderna. I samband med kulturministrarnas möte hölls ett möte med de nordiska "public service"-bolagen för att diskutera utmaningarna inför övergången till den digitala tekniken. är det viktigaste nordiska stödorganet för kulturaktiviteter på fältet. Verksamhetsområdet är brett och omfattar alltifrån allmän kultur till utbildning och forskning. har projekt för ett sammanlagt belopp om beviljats. Totalt behandlade fonden 995 ansökningar. pågår ett arbete med att datorisera ansökningarna vilket kommer att kunna ge en tydligare bild av fördelningen mellan olika konstnärsområden, länder m.m. Ett samrådsmöte mellan representanter för , och ägde rum i samband med rådssessionen i . Vid mötet behandlades fondens verksamhet utifrån trepelarperspektivet. Kulturfondens betydelse för kulturlivet i och i de självstyrande områdena framhölls. Kulturfondens arbetssätt som en modell för det kommande kulturramprogrammet inom EU nämndes. Kulturfonden har genom sin breda verksamhet och satsning på mindre projekt möjliggjort att ett stort antal idéer från kulturlivet har kunnat förverkligas. De fyra konstkommittéerna, Nordiska litteratur- och bibliotekskommittén (), (Nomus), Nordiska konst- och konstindustrikommittén (NKKK) samt Teater och dans i , har genom sina nätverk, seminarier och olika stödformer verkat för att sprida kunskap om nordisk konst. () har bedrivit verksamhet med konstutställningar, gästateljéverksamhet och utgivande av tidskriften . Vid sitt möte beslutade ministerrådet att stödja sammangåendet av de två tidskrifterna till en nordisk konsttidskrift. Bildandet av en stark nordisk konsttidskrift som väcker internationellt intresse är ett sätt att stödja den nordiska bildkonsten. Ett motiv till beslutet är den framgångsvåg som präglar nordisk bildkonst. Inom NKKK:s verksamhet har ett nytt konstnärscentrum - Dalsåsen i - invigts. verksamhet kännetecknas av att utveckla samarbetet på litteratur- och folkbibliotekens område. Översättningsstödet, vilket för uppgick till , bidrar till den nordiska litteraturens tillgänglighet. har man bedrivit en försöksverksamhet med översättning från de nordiska språken till de baltiska. Man planerar att utvidga stödformen till att även omfatta översättningar från de baltiska språken till de nordiska. Nomus har inom ramen för sitt uppdrag att fördela bidrag till musiklivet. Medel har beviljats för 13 nya kompositionsbeställningar, 18 konsertframträdanden/festivaler samt ett antal konferenser, symposier och seminarier till ett belopp om . påbörjades en planering av en större samnordisk ungdomsmusikfestival . har ministerrådet vidtagit åtgärder för att uppnå en bättre samordning av och information om de aktiviteter som bedrivs av de olika kommittéerna. Den verksamhet som bedrivs vid de nordiska husen på , , och finansieras inom kulturbudgeten. Som en markering av husens betydelse och med anledning av att huset på grundades hölls ett särskilt seminarium i med inslag av nordiska artister. Särskilda medel har avsatts för reparation av husen i och i Torshamn. Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och ämbetsmannakommitténs möten. Vid ministermötet hölls en diskussion angående förslag till nytt kulturramprogram. Det nordiska samarbetet på medieområdet är viktigt i förhållande till det arbete som bedrivs inom EU. Mediesamarbete i EU utgår från vissa gemensamma direktiv och stödprogram. har frågorna främst rört införandet av TV-direktivet, grönboken om konvergens samt arbetet med de upphovsrättsliga frågorna kring återanvändning av arkivmaterial. vill fortsatt föra en aktiv politik för att tillvarata nordiska intressen på medieområdet. har genomfört ett stort antal kulturprojekt i utlandet. Ett nordisk kulturutbyte med äger rum . Projektet är i huvudsak ett utbyte mellan professionella konstnärer inom samtliga konstkategorier. kommer en rad större nordiska projekt att visas i . invigde kulturminister du Nord på Musée d Art Modern i . Utställningen blev en stor succé och bidrog till att sprida kännedom om nordisk konst. Syftet var dels att visa modernismens genombrott i den nordiska konsten, dels att presentera den nordiska, unga samtidskonsten. Den stora prioriteringen blir . Utställningen tas fram i samarbete med i och kommer att visas . Utställningen handlar om vikingarnas resor västerut och visar bl.a. resultatet av arkeologiska utgrävningar från och . och närområdena Samarbetet med närområdena ökar i betydelse. budget för närområdessatsningar för har ökat jämfört med budgeten för . Kulturförmedlingen är en betydelsefull del i samarbetet. Samtliga konstkommittéer har haft kontakt och i olika former bedrivit samarbete med sina motsvarigheter i eller nordvästra . Nordisk Journalistcentrum arrangerade närmare 30 kurser och seminarier i närområdena. Ledningsgruppen för barn och unga har gett stöd till ett barnkulturläger i . Nordicom (Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning) har deltagit i ett projekt som syftar till att få fram en tillförlitlig nordisk-baltisk mediestatistik. kommer Stipendieordningen Sleipner (utbyte av unga konstnärer) att utvidgas till att innefatta konstnärer från närområdena. ordnades en konferens i med samtliga nordiska kulturinstitutioner samt representanter från kulturinstitutionerna i och nordvästra . Diskussionen visade att kulturen spelar en viktig roll i den omvandlingsprocess som pågår i länderna. 3.2 Utbildning och forskning Allmänt Det övergripande målet för sektorn är att stärka och utveckla den nordiska utbildnings- och forskningsgemenskapen. Utbildnings- och forskningssektorn är det resursmässigt sett största nordiska samarbetsområdet. Den övervägande delen av medlen går till generella stödordningar, nätverksaktiviteter, tidsbegränsade projekt och nordiska institutioner. Styrande för sektorn under det svenska ordförandeskapsåret har varit rekommendationer som avser budgeten för samt ordförandeskapets prioriteringar , inklusive vidareföring av prioriteringar från tidigare ordförandeskap, såsom språksamarbetet, ny forskningspolitisk strategi samt insatser för barn och unga. Det svenska ordförandeskapets egna prioriteringar har främst fokuserat på insatser inom följande områden: kvalitet i skolan, utbildningens roll i sysselsättningspolitiken, vuxenutbildning samt förnyelse av den högre utbildningen. Centreringen på de tre sistnämnda områdena skall ses i relation till det övergripande svenska ordförandeskapsprogrammets profilfråga om nordisk samverkan för ökad sysselsättning. Samarbetet inom Språksamarbetet hör till de högprioriterade nordiska samarbetsområdena och berör i princip samtliga ministerrådssektorer. tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att dels utarbeta förslag till övergripande policy/riktlinjer för det framtida nordiska språksamarbetet, dels kartlägga och komma med förslag till en struktur för detta samarbete. Ett ministerrådsförslag om nordisk språkpolitik överlämnades till inför rådets session i . mottog förslaget mycket positivt. har fastställt mandat för en referensgrupp för språkfrågor. Huvuduppgiften för gruppen blir att till utarbeta förslag till ett nytt NORDMÅL-program (handlingsplan för insatser inom språkområdet) för tiden . Till skall gruppen presentera förslag till utveckling av tvärsektoriellt språksamarbete. Den inom sektorn verksamma IT-policygruppen har haft ministerrådets uppdrag att utarbeta ett nytt verksamhetsprogram rörande IT och data i undervisningen (IDUN II) för tiden . Programmet kommer att vara koncentrerat till tre områden - innovativa skolmiljöer, IT i lärarutbildningen samt vuxenutbildning och flexibelt lärande. har fastställt programmet samt uppdragit åt ledningsgrupperna för nordiskt samarbete inom områdena skola, folkbildning och vuxenundervisning samt högre utbildning att svara för programmets genomförande. NORDUnet (det gemensamma datanät som förbinder de nationella universitetsdatanäten i de nordiska länderna) är exempel på framgångsrik nordisk samverkan inom ett resurskrävande område. De nordiska länderna hyr exempelvis gemensamt - via det samägda bolaget /S - dataförbindelser till övriga och . På förslag från IT-policygruppen har ett samarbetsprojekt påbörjats, benämnt NORDUnet II, för utveckling av nya datatjänster på de nordiska universitetsdatornäten. har beslutat att tillsätta en styrgrupp för NORDUnet II samt att med nordiska medel bekosta viss koordinering. Projektet som sådant finansieras med nationella medel. har de nordiska länderna i stort sett genomfört reformer inom skolan. En grund har därmed lagts för nordiskt samarbete inom ett flertal områden. Under det svenska ordförandeskapet har ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete dels vidarefört en rad projekt som finns upptagna i den för nordiskt skolsamarbete för fastställda handlingsplanen, dels påbörjat ett antal nya projekt. Ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete samt ledningsgruppen för barn- och ungdomskultur anordnade gemensamt i en nordisk konferens med namnet Skaparkraft i skolan. Under konferensen behandlades bl.a. följande teman: estetiska processer som en del i lärandet, teoretisk insikt och forskningsresultat samt fokus på barn och ungdomar och deras läromiljö. överlämnade till ministerrådet, i anslutning till sessionen , en rekommendation om en utbytesordning för grundskoleelever (7 - ), benämnd Nordplus-mini. Ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete har haft i uppdrag att komma med konkreta förslag i syfte att förverkliga programmet. Efter att gruppen framlagt förslag har ministerrådet beslutat att gruppen skall arbeta vidare med rekommendationen genom att genomföra ett pilotprojekt. Handlingsplanen för nordiskt samarbete inom folkbildning och vuxenundervisning avser också . I handlingsplanen har vikt lagts vid livslångt lärande som grund för att möta framtidens krav inom utbildning och arbetsmarknad. Handlingsplanen innehåller ett antal projekt som skall synliggöra det speciella i de nordiska arbetsformerna. Stor vikt har under det svenska ordförandeskapet lagts vid utbildningens roll i sysselsättningspolitiken och vid vuxenutbildningen. anordnades i en temakonferens med rubriken lyft för vuxnas lärande - den nordiska modellen. I konferensen - som hade som syfte att belysa vikten av samverkan mellan de nordiska länderna samt sambandet mellan utbildning, arbetsliv och tillväxt - deltog även representanter för näringsliv samt arbetsmarknadens parter. har reserverat projektmedel för en uppföljning av konferensen. Den högre utbildningen har reformerats, byggts ut eller håller på att byggas ut i samtliga nordiska länder. har under ordförandeskapsåret fastställt en ny handlingsplan, en s.k. rullande dagordning, för ledningsgruppen för nordiskt samarbete inom högre utbildning (HÖGUT) för tiden . Av planen framgår att HÖGUT kommer att koncentrera sig på att bl.a. avlägsna hinder för studenters rörelsefrihet mellan de nordiska länderna samt fokusera på regionalt samarbete inom och mellan och närområdena. Ett av HÖGUT under det svenska ordförandeskapet planerat seminarium om utveckling och förnyelse av den högre utbildningen kommer att äga rum . Högskolans roll för kompetensutvecklingen inom arbetslivet kommer att uppmärksammas. Det arbete om en ny nordisk sektorsövergripande forskningspolitisk strategi, som inleddes under det finska ordförandeskapet och fortsatte under det norska, resulterade under det svenska ordförandeskapet i ett ministerrådsförslag till inför rådets session i . Strategin ger möjlighet till en forskningspolitisk helhetssyn. Planläggning och genomförande av de nordiska forskningsinitiativen kan därmed ingå i ländernas reguljära internationella FoU-samarbete. Nya initiativ kommer att grundas på fackministerrådens handlingsplaner samt på rådgivning från forskarsamhället. kommer att få ändrat mandat och en bredare sammansättning. har fastställt förslaget med beaktande av de synpunkter som har anfört. och De nordiska samarbetsstrukturerna har under det svenska ordförandeskapsåret använts för avstämning av EU- och EES-frågor i minst samma omfattning som . Två av gemenskapens nuvarande utbildningsprogram, och , som avser skola och högre utbildning respektive yrkesutbildning kommer att upphöra i och med utgången av . tillsatte mot den bakgrunden en arbetsgrupp för diskussion och erfarenhetsutbyte inför nästa generation utbildningsprogram inom EU. Gruppen har lagt fram en rapport i vilken det konstateras att de nordiska länderna i allt väsentligt har en positiv syn på förslag till utformning av de nya utbildningsprogrammen. Fortsatt samråd mellan de nordiska länderna bör inriktas på övergångsfasen och implementeringen av de nya programmen. Samarbetet mellan det nordiska skoldatanätet () och det Europeiska skoldatanätet () har fortsatt och har utvecklats. tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att konkretisera ett tvärvetenskapligt och tvärsektoriellt programförslag, Välfärdsforskning - de nordiska välfärdssamfunden sedda i ett Europeiskt perspektiv. Gruppen väntas överlämna sin rapport till . I budgeten för har ministerrådet avsatt medel för att förbereda programmet. fastställde en reviderad stipendieordning för och nordvästra för tiden . En nyhet är att stipendieordningen nu även skall kunna användas för att stödja uppbyggnaden av nätverk och samarbete mellan ideella organisationer i och närområdet. Fördelningen av medlen mellan stipendieordningens två traditionella områden, dvs. den högre utbildningen och forskningen, samt frivilligsektorn beräknas bli respektive . Det från början treåriga handlingsprogrammet beräknas bli avslutat och utvärderat , med en slutkonferens . har fattat beslut om att initiera två nya samarbetsprojekt med , nämligen "Children with special needs" och "Pre-service training of teachers". Projekten, som båda är tänkta att vara treåriga, bygger på de baltiska ministeriernas gemensamma prioritering. Ansvariga för projekten på nordisk sida blir ledningsgrupperna för nordiskt skolsamarbete och högre utbildning. Andra fleråriga samarbetsprojekt som fortsatt är Nya metoder inom vuxenutbildning och Ledarutbildning i ideella organisationer. Båda projekten riktar sig till och nordvästra . Det s.k. BALTnet-programmet har haft till syfte att bistå utbildnings- och forskningssektorn i vid uppbyggnaden av modern service inom datakommunikation för universitetsområdet, liknande den som NORDUnet har i de nordiska länderna. Man har i projektet etablerat kontakt med IT-projekten inom det pågående "Teacher Training"-programmet. Nordiska forskarutbildningsakademien (NorFA) har disponerat vissa medel för att inleda forskningssamarbete med nordvästra . Gemensamt för sektorn har beslutat att utarbeta förslag till en samlad strategi för all verksamhet inom sektorn för utbildning och forskning för . Strategin skall bygga på ministerrådsförslagen för språksamarbete respektive forskningspolitisk strategi samt redan fastställda nya eller kommande handlingsplaner för skola, folkbildning och vuxenundervisning samt högre utbildning. Strategin skall även innefatta tänkta insatser i närområdena liksom i relation till Europasamarbetet. Den samlade strategin avses bli överlämnad som ett ministerrådsförslag till inför rådets kommande session i . 3.3 Miljö Miljösektorn medverkade aktivt i processen att utarbeta den statsministerdeklaration för ett hållbart som antogs . I deklarationen uppdrogs åt ministerrådet att utarbeta en tvärsektoriellt förankrad strategi för en hållbar utveckling i och dess närområden. Arbetet bör vara klart . Det nordiska samarbetet inom miljösektorn har som utgångspunkt målsättningarna i den nordiska miljöstrategin . Det innebär att den inom högsta tillämpade ambitionsnivån skall vara riktmärket för både det nationella och det vidare internationella miljöarbetet och då särskilt i förhållande till arbetet inom EU. Miljöministrarna har beslutat att strategin skall gälla t.o.m. och att en utvärdering skall göras . På grundval av denna och den tvärsektoriella strategi som statsministrarna beställt skall en ny miljöstrategi utarbetas för perioden . Inom ramen för ordförandeprogrammet för miljösektorn tog initiativ till ett nordiskt projekt om ökad resurseffektivitet och hållbara produktions- och konsumtionsmönster genom att ställa till förfogande en expert från på ministerrådssekretariatet. Arbetet avslutades genom en sammanfattande rapport om resurseffektivisering baserad på fyra nordiska sektorstudier om möjligheterna att effektivisera användningen av energi och material. presenterades de fyra sektorstudierna vid ett seminarium om ekoeffektivitet som arrangerades av EU:s miljöagentur (EEA) i . En sammanfattande rapport från seminariet jämte sektorstudier kommer också att utgöra inspel till den session som kommission för hållbar utveckling (CSD) arrangerar . har gjorts en utvärdering av Nordiska miljöfinansieringsbolagets (NEFCO) miljöutvecklingsfond av en extern utredare. Utvärderingsrapporten visade att verksamheten trots den relativt korta provperioden har fungerat väl och miljöministrarna beslöt därför att förlänga provperioden med till utgången av . Beloppsramarna föreslogs (1999-2000) uppgå till oförändrade med sikte på att uppnå 40-50 miljoner för de efterföljande åren. Det tvärsektoriella samarbetet har haft hög prioritet och har vidareutvecklats. Det kan bl.a. konstateras att för större delen av de mål som finns i miljöstrategin för jord- och skogsbruk för perioden 1996- 1999 hade aktiviteter sedan påbörjats eller planeras att påbörjas. Ett viktigt kvalitativt resultat är också en ökad förståelse mellan sektorerna. Ett förberedande arbete har också inletts för att undersöka aktuella överordnade prioriteringar i de nordiska länderna och möjligheterna att utarbeta en gemensam vision för ett hållbart jord- och skogsbruk. Bland annat anordnades i ett nordiskt seminarium om hållbart jordbruk med deltagande också från närområdet och EG- kommissionen. En utvärdering av strategin skall göras som underlag för en ny strategiperiod med början . Samarbetet mellan miljö- och fiskesektorerna har fördjupats under det svenska ordförandeskapet genom en ny strategi för . Man lägger ökad vikt vid att vidta åtgärder i syfte att främja ett hållbart fiske. Också samarbetet mellan miljö- och energisektorerna har utvecklats väl. Arbetet under det svenska ordförandeskapet kan indelas i två etapper där den första har avsett arbete inför klimatkonventionens fjärde partsmöte, och den andra, som inleddes , har avsett mera långsiktiga frågor som inte nödvändigtvis skulle avslutas före partsmötet. Viktiga arbetsområden som identifierats för etapp två är styrmedel för energieffektivisering, förnybar energi och kriterier för bördefördelning av klimatpolitiska åtaganden. Organiserat samarbete har också initierats mellan miljö-, närings- och konsumentsektorerna för att utveckla en produktorienterad miljöstrategi. Ett utkast till handlingsplan för naturskydd i har beretts av en särskild projektgrupp. Den kommer att remissbehandlas av berörda sektorer för att kunna föreläggas miljöministrarna för beslut vid sommarmötet innevarande år. Beslut har tagits om att inrätta ett nordiskt nätverk för miljökonsekvensbedömningar. Huvudansvaret för att administrera detta har lagts på ministerrådets utveckling, Nordregio, som till sitt stöd skall ha en rådgivande grupp. En utvärdering av verksamheten skall ske . Huvuddelen av miljösektorns projektverksamhet har emellertid bedrivits i fem fasta arbetsgrupper, som omfattar havs- och luftfrågor, miljöövervakning och data, natur och friluftsliv, kemikalier samt produkter och avfall (tidigare gruppen för renare teknologi). Arbetet har till betydande del varit inriktat på att ta fram förhandlingsunderlag och förbereda nordiska initiativ i det vidare europeiska och internationella förhandlingsarbetet. Verksamheten i havs- och luftgruppen har varit koncentrerad på övergödning av havet, försurning och marknära ozon. Kopplingen till arbetet inom EU och konventionen om långväga luftföroreningar är stark. Inom gruppen för miljöövervakning och data har arbetet att vidareutveckla metoder för miljöövervakning fortsatt. I närområdet har aktiviteter genomförts för att stärka miljöövervakningen. Arbetet i gruppen för natur och friluftsliv har koncentrerats på frågor om skydd av den biologiska mångfalden. En konferens om genetiskt modifierade organismer anordnades . Inom kemikaliegruppen har arbetet varit inriktat på faroindikation, klassificering, riskvärdering och riskbegränsning. För att stödja det globala förhandlingsarbetet om långlivade organiska miljögifter har en expert från Kemikalieinspektionen finansierats för att tjänstgöra vid Europakontoret i för miljöprogram. Gruppen för produkter och avfall har givit hög prioritet åt arbetet för en produktorienterad miljöstrategi och har medverkat i arbetet att tillsätta en tvärsektoriell samarbetsgrupp med konsument- och näringssektorerna. fortsatte även arbetet med att vidareutveckla metoder för renare teknologier. Särskilt har problemen för små och medelstora företag uppmärksammats. Frågor som är relaterade till mindre samhällens avfallshantering har också behandlats. Arbetet med att integrera hanteringar av kulturvärden i landskapet i det samlade miljöarbetet har fortsatt att utvecklas. Insatser har gjorts bl.a. vad gäller den nordiska konstkulturen, miljökonsekvensbeskrivningar samt på byggnadsutbildningar för personer verksamma inom sektorn. 3.4 Ekonomi och näring 3.4.1 Energi Allmänt