prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen avser även att föreslå ett resurstillskott på till följd av de förändringar som kommer att ske inom försvarsområdet. Beslutade och aviserade höjningar av statsbidragen uppgår då till . I detta belopp ingår medel som tillförs utgiftsområde 16 för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Uppföljningar av den kommunala ekonomin visar att kommuner och landsting har prioriterat skolan, vården och omsorgen framför andra verksamheter . Det är helt i enlighet med de mål regering och riksdag har haft för de höjda statsbidragen. Skillnaderna i ekonomisk situation mellan enskilda kommuner och landsting är emellertid fortfarande stora. Kravet på en ekonomi i balans har för en del kommuner och landsting inneburit fortsatta besparingar i verksamheten. De har emellertid kunnat begränsas tack vare de höjda statsbidragen och den tillfälliga förändringen av den statliga inkomstskatten. Regeringen överlämnar med denna proposition ett förslag till förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting (prop. 1998/99:89). De förslag till förändringar i utjämningssystemet som presenteras kommer att få betydelse för de enskilda kommunernas och landstingens situation. Syftet med utjämningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting att bedriva sin verksamhet. Det ställer krav på en långtgående utjämning av skatteinkomster och av strukturellt betingade kostnadsskillnader. Förändringarna i utjämningssystemet innebär såväl bidragsökningar som bidragsminskningar för enskilda kommuner och landsting i förhållande till nu gällande regler. För att ge kommuner och landsting möjlighet att anpassa verksamheten till inkomstförändringarna föreslår regeringen särskilda införanderegler för åren 2000 2004. De föreslagna och aviserade höjningarna av de generella statsbidragen skall bl.a. ses mot bakgrund av behoven av att dels fortsätta utveckla kvaliteten i de kommunala kärnverksamheterna genom att t.ex. minska väntetiderna i hälso- och sjukvården, vidta förbättringar inom äldreomsorgen, och öka måluppfyllelsen i skolan, dels underlätta införandet av förändringarna i utjämningssystemet. De utökade skatteinkomsterna samt höjningarna av de generella statsbidragen bör också ses mot bakgrund av den ökade omslutningen i det kommunala momssystemet. Regeringens bedömning är att de nu aviserade höjningarna av statsbidragen och de ökade skatteinkomsterna kommer att förbättra det ekonomiska läget för kommuner och landsting. Regeringen har i flera sammanhang uttalat att utrymmet för generella skattehöjningar är mycket begränsat. Det är regeringens ambition att så snart utrymme ges åstadkomma sänkt skatt på arbetsinkomster. Ett ökat kommunalt skatteuttag skulle motverka denna ambition. Lagen (1996:1061) om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting för åren 1997 1999 upphör att gälla vid utgången av . Mot bakgrund av de ökade resurser som tillförs sektorn förutsätter regeringen att kommuner och landsting är mycket restriktiva med att höja sin skattesats . Regeringen anser att det är av stor vikt att arbetet med omstrukturering och omprioritering av den kommunala verksamheten fortsätter för att kommuner och landsting skall nå en ekonomi i balans och skapa utrymme för de förändrade behov som den demografiska utvecklingen för med sig. 9.2 Utvecklingen i kommuner och landsting Regeringen överlämnar med denna proposition en skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 1998/99:97). Skrivelsen avser att ge underlag för en samlad bedömning av den finansiella utvecklingen i kommuner och landsting av resursutnyttjandet i kommunsektorn och av måluppfyllelsen i de verksamheter som kommuner och landsting ansvarar för. I avsnitt 9.2.6 ges en sammanfattning och bedömning av utvecklingen fram till och med i enlighet med vad som redovisas i skrivelsen. 9.2.1 Kommunsektorns andel av samhällsekonomin Enligt nationalräkenskaperna motsvarade kommunsektorns utgifter av BNP . Kommunsektorns inkomster motsvarade av BNP, varav kommunalskatter och statsbidrag utgjorde huvuddelen. Kommunalt ägda företag och affärsdrivande verk ingår inte i kommunsektorn, utan räknas till företagssektorn. Kommunerna svarade för av sektorns utgifter, landstingen för och församlingarna tillsammans med kommunalförbunden för . När relationerna mellan staten och ändras kommer församlingarna inte längre att räknas till kommunsektorn. Den kommunala expansionen kulminerade . Därefter har resurserna minskat med t.o.m. , om bruttoproduktionens utveckling i fasta priser används som ett mått på resursutvecklingen. Den kommunala konsumtionens utveckling i fasta priser används ofta för att beskriva resursutvecklingen. Konsumtionen motsvarar emellertid endast den del av resurserna som finansieras med skattemedel. För att erhålla ett mått som även beaktar försörjningsinkomster och avgifter kan bruttoproduktionen användas. Enligt det preliminära utfallet för har bruttoproduktionen ökat med . Den totala minskningen 1998 uppgår således till . 9.2.2 Kommunsektorns betydelse för det offentliga finansiella sparandet har lagt fast ett mål för budgetpolitiken som innebär att den offentliga sektorn skall uppvisa ett positivt finansiellt sparande motsvarande av BNP sett över en konjunkturcykel. Det finansiella sparandet utgör skillnaden mellan inkomster och utgifter. Eftersom även den kommunala sektorn omfattas av detta mål är det av stor vikt för staten att följa utvecklingen av de kommunala finanserna. På grund av skillnader i redovisningsprinciper kan årets resultat, som det kommunala balanskravet är kopplat till, och det finansiella sparandet skilja sig åt beloppsmässigt. Resul-tatutvecklingen redovisas i avsnitt 9.2.3. Hur det finansiella sparandet har utvecklats i kommunsektorn åren 1980-1998 framgår av diagram 9.1. Diagram 9.1 Kommunsektorns finansiella sparande 1980- 1998, miljarder kronor och procent av BNP Variationerna i kommunsektorns finansiella sparande har inte varit lika stora som variationerna i statens finansiella sparande. Dessutom har utvecklingen ofta gått i motsatt riktning. Som exempel kan nämnas att när underskottet i den offentliga sektorns sammanlagda finansiella sparande var som störst (motsvarande av BNP) uppvisade kommunsektorn ett positivt finansiellt sparande motsvarande av BNP. Den tillfälliga förbättringen i det finansiella sparandet berodde främst på att de höga nominella löneökningarna i de närmast föregående åren fick genomslag på de kommunala skatteinkomsterna med fördröjning, som pris- och löneökningstakten bromsades upp. Även lågkonjunkturen påverkade kommunsektorns skatteinkomster med fördröjning. Den tvååriga eftersläpningen vid utbetalningen av kommunalskattemedel upphörde 1995. erhåller kommuner och landsting preliminära skattemedel baserade på en prognos, varefter en avräkning görs när utfallet föreligger. 9.2.3 Den ekonomiska utvecklingen fram till och med Ekonomiskt resultat kommuner I resultaträkningen redovisas intäkter och kostnader, dvs. de inkomster och utgifter som hör till den aktuella redovisningsperioden. Från och med skall kommuner och landsting upprätta redovisningen enligt lagen (1997:614) om redovisning. Detta innebär bland annat att resultaträkningen skall ställas upp på ett delvis annorlunda sätt . En anpassning av uppställningen i resultaträkningen för har gjorts i tabell 9.1 för att möjliggöra jämförelser mellan och . Jämförbarheten påverkas dock i viss mån av förändrade principer för redovisning av pensioner. skall pensionsförpliktelserna redovisas enligt den s.k. blandade modellen, vilket inledningsvis ger något lägre kostnader jämfört med det s.k. fonderade systemet som tillämpats tidigare. Såväl resultatet efter skatteintäkter och finansnetto som årets resultat förbättrades för kommunerna sammantaget . Resultatet försämrades dock jämfört med . Enligt preliminära uppgifter för redovisar kommunerna ett svagt negativt resultat. Utan extraordinära poster hade kommunerna redovisat ett negativt årets resultat om ca . Extraordinära intäkter avser exempelvis realisationsvinster i samband med försäljning av företag. Om extraordinära poster exkluderas förbättrades emellertid resultatet med mellan och . En stor del av denna förbättring kan hänföras till den ändrade redovisningen av pensionsförpliktelserna. Tabell 9.1 Kommunernas resultaträkning åren , löpande priser 1995 1996 1997 19981 Verksamhetens intäkter 81,7 80,1 75,6 74,9 73,7 Verksamhetens kostnader -269,5 -275,5 -290,8 -297,6 -299,1 Verksamhetens netto- kostnader -187,8 -195,4 -215,2 -222,7 -225,4 Skatteintäkter 168,8 179,9 192,0 197,2 193,4 Generella statsbidrag 31,3 31,3 32,7 37,4 43,5 Finansnetto -1,8 -1,0 -0,1 0,3 0,8 Resultat efter skatteintäkter och finansnetto 10,5 14,7 9,3 12,2 12,3 Avskrivningar -9,3 -10,0 -10,2 -10,7 -10,7 Förändring av pensionsskuld2 -4,5 -5,3 -5,6 -6,1 -4,6 Extraordinära poster 4,4 3,5 9,0 7,7 2,7 Årets resultat (förändring av eget kapital) 1,1 2,9 2,5 3,1 -0,3 exkl. extra ordinära poster -3,3 -0,6 -6,5 -4,6 -3,0 1 Preliminära uppgifter 2 Pensionsskuldens förändring . redovisas pensionskostnaderna och ränta på pensionslöften intjänade fr.o.m på denna rad för att underlätta jämförelser. För de enskilda kommunerna varierade det ekonomiska resultatet i kronor per invånare kraftigt. Andelen kommuner med ett negativt resultat uppgick till . Enligt preliminära uppgifter för uppgick denna andel till . Ekonomiskt resultat landsting Landstingens sammantagna ekonomiska resultat har försämrats något . Enligt preliminära uppgifter försämrades resultatet ytterligare . Resultatet påverkas endast marginellt av extraordinära poster. Landstingens resultaträkning åren , löpande priser 1995 1996 1997 1998 Verksamhetens intäkter1 23,3 24,0 23,2 22,3 - Verksamhetens kostnader1 -117,2 -115,8 -111,5 -113,0 - Verksamhetens netto- kostnader -93,9 -91,8 -88,3 -90,6 -99,2 Skatteintäkter 87,5 87,2 85,7 86,3 91,2 Generella statsbidrag 9,0 8,5 5,8 6,8 9,1 Finansnetto 0,8 1,1 1,2 0,9 0,6 Resultat efter skatteintäkter och finansnetto 3,4 4,9 4,5 3,4 1,6 Avskrivningar -4,3 -4,4 -4,4 -4,3 -4,6 Förändring av pensionsskuld2 -4,8 -3,2 -3,6 -3,0 -2,1 Extraordinära poster 0,3 0,0 -0,2 -0,1 -1,0 Årets resultat (förändring av eget kapital) -5,3 -2,7 -3,7 -4,0 -6,2 exkl. extraordinära poster -5,6 -2,7 -3,5 -3,9 -5,2 1 Fullständiga uppgifter på denna nivå saknas 2 Pensionsskuldens förändring . redovisades pensionskostnaderna och ränta på pensionslöften intjänade på denna rad för att underlätta jämförelser. Källor: och . Det ekonomiska resultatet i kronor per invånare varierar mellan olika landsting, dock inte lika mycket som mellan kommunerna. Samtliga landsting utom ett redovisar ett negativt resultat för . Utfallet för innebär, trots budgeterade besparingar, en försämring både jämfört och jämfört med budget. Kostnaderna ökade realt , bl.a. beroende på satsningar för att reducera vårdköer. 9.2.4 De kommunala verksamheterna De sammanlagda nettokostnaderna för de kommunala verksamheterna uppgick till . Nettokostnaderna för skola, vård och omsorg utgör av de totala nettokostnaderna. Det innebär således att den kommunala ekonomin är starkt beroende av hur kostnaderna inom dessa verksamheter utvecklas. Nettokostnaderna har ökat framförallt för primärvården, och individ- och familjeomsorgen. Det kan finnas olika förklaringar till utvecklingen, bl.a. demografiskt betingade behovsförändringar men också att de utökade statsbidragen kommit dessa verksamheter tillgodo. Nettokostnaderna påverkas av avgifter och andra försäljningsintäkter. Avgifternas andel av bruttokostnaderna har dock endast förändrats marginellt för de olika verksamheterna . Tabell 9.3 Nettokostnader samt förändring åren , löpande priser Nettokostnad Förändring % Kommuner Barnomsorg 35,4 0,0 Grundskola 49,7 3,8 Gymnasieskola 19,0 2,6 Individ- och familjeomsorg 21,9 5,2 Äldre- och handikappomsorg 65,3 2,3 Övriga verksamheter 53,5 1,3 Landsting Primärvård 17,5 6,1 Läns- och regionsjukvård 63,0 3,0 Tandvård 2,9 -6,1 Övriga verksamheter 14,2 -3,0 Summa 342,5 2,3 Källor: , och : I nettokostnaderna i tabellen ingår vissa interna poster. Barnomsorg, skola och vuxenutbildning Det råder i princip full behovstäckning i kommunernas barnomsorg i enlighet med gällande lagstiftning. Antalet barn fortsätter att öka inom barnomsorgen, men i långsammare takt . av eleverna i uppnådde behörighet till nationellt program. Drygt en procent av eleverna slutade årskurs 9 utan slutbetyg. Det totala antalet elever har ökat . Sammanlagt av alla elever fullföljer sin gymnasieutbildning . Antalet elever i gymnasieskolan har legat på samma nivå . Den totala omfattningen av grundläggande vuxenutbildning har varit i det närmaste kons- tant . Antalet studerande inom den gymnasiala vuxenutbildningen har i stort sett fördubblats till följd av . Hälso- och sjukvård Generellt sett är tillståndet i den svenska hälso- och sjukvården gott och befolkningens hälsosituation utvecklas positivt. finns bestående sociala skillnader i befolkningens ohälsa, både vad gäller sjuklighet och dödlighet. Primärvårdens andel av läkarbesöken har ökat, vilket står i överensstämmelse med krav att göra primärvården till basen i sjukvården. Antalet inkomna ärenden till () har fördubblats . Antalet ärenden som lett till påföljd har dock nästan varit oförändrat, vilket kan tyda på att det snarare är anmälningsbenägenheten än antalet felbehandlingar som ökat. Äldreomsorg En ökad efterfrågan på äldreomsorg samt öppenvård har bl.a. inneburit att kommunerna i allt högre utsträckning prioriterar sina insatser till de allra äldsta med de största hjälpbehoven. Vissa kvalitetsbrister kvarstår, bl.a. finns problem när det gäller läkartillgången i det ordinära och särskilda boendet och när det gäller vården i livets slutskede. Andelen av befolkningen som är eller äldre och som får hjälp i särskilt eller ordinärt boende uppgick till , vilket är en viss minskning jämfört med året innan. har det totala antalet hjälptimmar minskat marginellt, medan andelen personer ökat. 9.2.5 Sysselsättningsutvecklingen i kommuner och landsting fram Den kommunala sektorn i svarar för av alla sysselsatta, varav kvinnor utgör . Som tidigare redovisats i avsnitt 9.2.1 har kommunsektorns resurser, mätt som bruttoproduktionens förändring i fasta priser, minskat med åren 1991 1998. Sysselsättningen i kommunsektorn har emellertid minskat betydligt mer. Lönesumman har minskat med i fasta priser, som köp av material och tjänster har ökat med i fasta priser. En orsak till denna utveckling kan vara att verksamheter som tidigare bedrivits i egen regi har lagts ut på entreprenad. Ytterligare en orsak till att sysselsättningsminskningen blivit så pass kraftig kan vara att personalminskningarna i stor utsträckning skett bland personalkategorier med en lön som understiger den genomsnittliga. Det krävs då en större minskning av antalet arbetade timmar eller årsarbetare för att åstadkomma en motsvarande utgiftsminskning. Detta har varit särskilt märkbart inom hälso- och sjukvården. Syftet med de ökade statsbidragen till kommuner och landsting är bl.a. att trygga och förstärka den kommunala sysselsättningen. Effekterna av de ökade statsbidragen till kommuner och landsting har fått genomslag på sysselsättningen främst genom att neddragningarna av personal i den kommunala sektorn har avstannat. Preliminära uppgifter för visar att antalet anställda ökat med ca 9 000 personer. Att ökningen inte har blivit större kan till viss del bero på orsaker som tidigare nämnts, t.ex. att delar av den kommunala verksamheten lagts på entreprenad utanför sektorn och att allt fler kommuner och landsting erbjuder sina deltidsanställda heltidstjänster. Tabell 9.4 Antalet anställda / anställningar inom kommuner och landsting Tusental personer 1994 1995 1996 1997 19981 Kommuner 726 726 750 759 742 746 Landsting 319 305 273 247 251 256 Summa: 1045 1031 1023 1006 993 1002 1 Uppgifterna för är preliminära Källor: och . Valet av statistikkälla för att följa antalet sysselsatta i kommuner och landsting kan ge skillnader bl. a. vad gäller utvecklingstakten. Regeringen avser att analysera dessa skillnader. Jämfört har antalet nyanmälda lediga platser inom undervisning samt vård- och omsorgssektorn ökat. med relativt god tillgång på personal och uttalad övertalighet för vissa yrkesgrupper har situationen nu förändrats. De stora pensionsavgångarna i kombination med ökade behov i skolan, vården och omsorgen innebär att det kan uppstå brist på bl.a. lärare, läkare och annan vårdpersonal in . Regeringen har tillsatt en kommission med uppgift att kartlägga utbildningsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekrytering av personal till vård- och omsorgssektorn. Kommissionens arbete skall redovisas . Regeringen har också utarbetat ett åtgärdsprogram för läraryrkets utveckling och rekrytering. Dessa åtgärder avses starta . 9.2.6 Sammanfattande bedömning av utvecklingen i kommuner och landsting Sammanfattningsvis bedömer regeringen att kommunerna och landstingen har klarat de senaste årens behovsökningar som följt av befolkningens förändrade åldersstruktur väl. Det saknas dock underlag för att närmare kunna analysera hur den förändrade åldersstrukturen påverkat den kommunala verksamheten i ett historiskt perspektiv. Det finns fortfarande problem med den ekonomiska resultatutvecklingen. visar att besparingarna har minskat eller helt upphört inom de prioriterade verksamheterna. Med hjälp bl.a. av de ökade generella statsbidragen kommer möjligheterna att utveckla verksamheterna att öka påtagligt. Regeringen bedömer att kvaliteten i skolan, vården och omsorgen i allt väsentligt är god. Genom den ökade satsningen på uppföljning och utvärdering av den kommunala verksamheten har vissa kvalitetsbrister inom bl.a. äldreomsorgen uppmärksammats och kunnat åtgärdas. De ökade satsningar som sker inom äldreomsorgen med anledning av propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (1997/98:113) tillsammans med de utökade statsbidragen måste ses som ett steg i rätt riktning för att förbättra kvaliteten inom äldreomsorgen. Kommuner och landsting har också överlag blivit bättre på att bedriva försöks- och utvecklingsarbete i syfte att komma tillrätta med kvalitetsbristerna. Redovisningen indikerar även att produktiviteten i den kommunala verksamheten ökat medan produktiviteten i hälso- och sjukvården har varit oförändrad. Även om antalet anställda i kommuner och landsting ännu inte har ökat i någon större utsträckning så har de ökade statsbidragen inneburit att neddragningen av personal i den kommunala sektorn avstannat. Det är troligtvis först när kommuner och landsting uppnått kravet på en ekonomi i balans som en ökning av antalet anställda kan ske. 9.3 Förutsättningar för kommuner och landsting 9.3.1 Den samhällsekonomiska utvecklingen Bedömningen av den kommunala sektorns ekonomiska utveckling bygger på de förutsättningar som redovisas i bilaga 1. beräknas kommunsektorns konsumtion växa med i fasta priser. 2002 beräknas ökningen bli i genomsnitt . Konsumtionstillväxten beräknas bli något starkare i landstingen än i kommunerna. Konsumtionsökningen möjliggörs genom en gynnsam utveckling av både skatteinkomster och statsbidrag. Det finansiella sparandet beräknas bli tillräckligt högt för att det ska finnas förutsättningar för kommuner och landsting sammantaget att uppnå kravet på ekonomisk balans . Kommunsektorns finansiella utveckling framgår av tabell 9.5. Tabell 9.5 Kommunsektorns finanser1 Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Inkomster 443,5 457,5 482,4 500,5 511,3 Utgifter -445,1 -455,4 -473,3 -491,4 -507,1 Finansiellt sparande -1,6 2,2 9,1 9,1 4,2 1 Inkomster och utgifter redovisas här exklusive statligt utjämningsbidrag och statlig utjämningsavgift, utjämningsbidraget för är fastställt till Källa: och Skatteuttaget förutsätts vara oförändrat . 9.3.2 Utvecklingen inom skolan, vården och omsorgen Regeringen och dess myndigheter har i olika sammanhang följt upp och utvärderat hur kommuner och landsting använt sig av de utökade statsbidragen. Den enkätundersökning som () genomfört på uppdrag av har visat att kommuner och landsting följer de mål och regeringen har haft för de ökade statsbidragen, dvs. att tillföra skolan, vården och omsorgen resurser för att på så sätt förbättra förutsättningarna för att bibehålla och utveckla kvaliteten i kärnverksamheterna. Enkätsvaren visar också att en stor del av kommunerna planerar för att anpassa sin verksamhet till de demografiska förändringar som sker. Resurserna till barnomsorgen beräknas minska som en konsekvens av minskat barnafödande. Effekterna av att de stora barnkullarna kommer in i har också avspeglat sig i kommunernas framtida prioriteringar. Enkätsvaren visar också att kommunerna bedömer att resurserna inom äldreomsorgen måste öka. Den ekonomiska utvecklingen beror till stor del på hur sysselsättningen i övriga sektorer samt utbudet av arbetskraft utvecklas. Behoven av service följer i stora delar befolkningens utveckling och kommer med stor sannolikhet att öka på på grund av de demografiska förändringar som sker. bedömer i sin långtidsutredning (Kommunerna ) att det finns goda förutsättningar för att kommunerna kommer att ha möjligheter att hantera de anspråk som de kommer att ställas inför fram . Behoven av verksamhet beräknas inte öka i samma utsträckning som 1997. menar dock att det finns stora osäkerheter i denna bedömning. Det gäller främst den demografiska utvecklingen enligt förbundet. Förändringar av barnafödandet, medellivslängdens utveckling och de äldres hälsotillstånd påverkar starkt behoven och kostnaderna för barnomsorgen, skolan och äldreomsorgen. menar å andra sidan att det redan på kort sikt krävs ytterligare resurser till hälso- och sjukvården för att höja sjukvårdens standard till den nivå som gällde , då köerna i stort sett var borta. De problem som lyfter fram kan vara betingade av resursproblem men även av problem av annan karaktär, vilket tar upp i sin rapport i . menar att det finns en betydande potential för effektivisering inom stora delar av vården. I många fall torde det som upplevs som brist på resurser, enligt , snarare bero på brister vad gäller ledarskap, kompetens och/eller samordning mellan olika vårdgivare. Bilden av utvecklingen i kommunerna och landstingen är således inte entydig. Behoven inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården ökar. Även inom skolan ökar behoven till följd av att stora årskullar lämnar barnomsorgen och börjar skolan. Det finns ett antal faktorer som gör att utvecklingen kommer att skilja sig åt mellan olika kommuner respektive landsting, t.ex. skillnader i befolkningsutvecklingen. En stor del av dessa skillnader fångas emellertid upp av kostnadsutjämningen. Andra faktorer är t.ex. det ekonomiska resultatet i utgångsläget samt kommunernas och landstingens egen förmåga till anpassning av verksamheten efter de ändrade behoven. 9.3.3 Förändringar i utjämningssystemet Regeringen överlämnar med denna proposition förslag till förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting (prop. 1998/99:89). Förändringarna i utjämningssystemet avses träda i kraft . Förslagen bygger på de förslag som Kommunala utjämningsutredningen lämnat i betänkandet Kostnadsutjämning för kommuner och landsting en översyn av statsbidrags- och utjämningssystemet (SOU 1998:151). Regeringen anser i likhet med utredningen att de grundläggande principerna för utjämningen av ekonomiska förutsättningar mellan kommuner och landsting bör ligga fast. Utgångspunkten för utjämningssystemet är att alla kommuner respektive landsting, genom utjämningen, skall tillförsäkras likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet, oberoende av skattekraft och strukturella kostnadsskillnader. Den enskilda kommunen eller det enskilda avgör själv, utifrån dessa förutsättningar, nivån på service, effektivitet och avgifter samt skattesats.