prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Stöd till kommersiell service har, enligt , bidragit till att bevara butiker som är särskilt viktiga för hushållens dagligvaruförsörjning på landsbygden och i glesbygd. , då det statliga stödet till kommersiell service introducerades fram till , har stöd till dagligvaruförsörjningen beviljats till företag på totalt 1 400 orter. Dessa beslut har grundat sig på att kommuner och länsstyrelser bedömt att de berörda butikernas finansiella ställning varit sådan att det varit nödvändigt med statligt stöd för att försäkra en rimlig varuförsörjning för konsumenterna. Av de berörda orterna hade vid utgången av 1997 totalt 1 031 stycken () fortfarande kvar en fungerande dagligvaruförsörjning. Nya stödmöjligheter har tillkommit inom stöd till kommersiell service fr.o.m. . Avskrivningslånet har namnändrats till investeringsbidrag. Investeringsbidraget kan nu lämnas med högst av utgifterna för vissa investeringar i dagligvarubutiker och drivmedelsanläggningar som har ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner. Servicebidrag kan även lämnas med högst till nämnda verksamheter. Investeringsbidraget kan även lämnas med högst av utgifterna för vissa utbildningsåtgärder för butiksägare och anställda. Det tidigare investeringlånet har upphört och ersatts med landsbygdslån. Hemsändningsbidraget har förbättrats bl.a. genom att det fortsättningsvis skall kunna lämnas med högst per hushåll och inköpstillfälle förutsatt att respektive kommun bidrar med ett minst lika stort belopp. I särskilda fall kan bidraget nu uppgå till högst . Slutsatser Regeringens bedömning är att länsstyrelserna med hjälp av bl.a. stöd till kommersiell service bidragit till att upprätthålla servicenivån i gles- och landsbygd. Nedsatta socialavgifter Nedsatta socialavgifter medges i vissa näringsgrenar i stödområde 1 och i de nordliga delarna av stödområde 2. Syftet med stödet är att delvis kompensera företagen för permanent bestående merkostnader på grund av det geografiska läget, såsom långa avstånd, gleshet, små närmarknader och ogynnsamt klimat. Fr.o.m. är näringsgrenarna jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt, fiske samt annan personlig service inte längre nedsättningsberättigade. Effekterna av bidragsformen nedsatta socialavgifter är svåra att mäta eftersom bl.a. rapporteringen är bristfällig. Regeringen har gett () i uppdrag att utreda vilka åtgärder som krävs för att man med hjälp av skattemyndigheterna regelbundet skall kunna följa upp nedsättningen av socialavgifter med avseende på ekonomisk, geografisk och branschvis fördelning. I en delrapportering av uppdraget angav RSV bl.a. att en sådan uppföljning torde kunna genomföras . Diskussioner om bidragsformen pågår fortfarande med Europeiska kommissionen som ännu inte har godkänt den. Regeringen har därför beslutat att låta utvärdera vilka avståndsberoende merkostnader tjänsteföretagen har i dessa regioner. Utvärderingen skall vidare belysa de tillväxt- och sysselsättningseffekter stödformen nedsatta socialavgifter har på näringslivet samt stödformens effektivitet jämfört med övriga regionalpolitiska stödformer riktade till näringslivet i dessa regioner. Slutsatser Genom det utvecklingsarbete som bedriver samt genom den av regeringen initierade utvärderingen kommer regeringen att få en bättre uppfattning om stödets effekter. Sysselsättningsbidrag Sysselsättningsbidraget skall täcka en del av de merkostnader som uppkommer när ett företag etableras eller utökar sin personalstyrka. Bidrag kan lämnas med maximalt per nytt helårsarbetstillfälle i stödområde 1 och med maximalt i stödområde 2 och utbetalas i efterskott per kalenderår med maximibelopp som redovisas i tabellen nedan. Tabell 2.16 Bidragets fördelning Stödområde 1 Stödområde 2 (kr)1 (kr)1 Förstaårsbidrag 60 000 40 000 Fortsatt bidrag för andra året 50 000 30 000 tredje året 40 000 25 000 fjärde året 30 000 15 000 femte året 20 000 10 000 Summa 200 000 120 000 1 Summorna är maximibelopp. För att få den sammanlagda stödsumman måste företagen behålla det ökade antalet årsarbetskrafter . Vid varje beslut om sysselsättningsbidrag skall det prövas om stödet är nödvändigt för att åstadkomma den avsedda sysselsättningsökningen samt, i förekommande fall, om stödets storlek. Av tabellen nedan framgår beviljat sysselsättningsbidrag för åren 1993 1997 fördelat på arbetsställen, årsarbetskrafter samt beviljat belopp. Sysselsättningsbidrag har beviljats för med uppskattningsvis som, enligt , beräknas ha bidragit till ca 8 100 nya arbetstillfällen. Tabell 2.17 Beviljat sysselsättningsbidrag 1993 1997 Kvalifikationsår 1993 1994 1995 1996 1997 1 Antal arbetsställen 1 225 1 319 1 434 1 347 1 010 Antal årsarbetskrafter 5 099 6 235 8 432 8 122 5 726 varav förstaårsbidrag 910 2 099 2 742 2 185 1 128 Totalt beviljat belopp 153,6 204,3 273,8 275,4 182,0 1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende är ännu inte avslutad, varför siffrorna för kommer att öka. Den länsvisa fördelningen av beviljat belopp och andelar arbetstillfällen för kvinnor framgår av tabellen nedan. Som villkor för att sysselsättningsbidrag skall beviljas gäller att av de nya arbetstillfällena fördelas till vartdera könet. Detta mål har inte nåtts. Regeringen har gett i uppdrag att närmare analysera frågan. Tabell 2.18 Länsvis fördelning av sysselsättningsbidraget 1996 och 1997 Län 1996 Andel 19971 Andel kvinnor kvinnor % % 16,1 21,1 5,3 28,5 28,7 23,4 19,5 26,5 6,3 18,0 7,0 23,3 7,0 32,3 4,2 21,1 28,8 27,6 13,4 16,0 13,9 13,5 10,4 23,9 20,8 31,2 11,1 31,3 52,2 35,5 40,8 32,3 49,3 29,3 34,4 26,5 52,2 34,8 35,9 32,1 Summa 275,4 26,8 182,0 26,1 1 Handläggningen av ansökningarna för sysselsättningsbidrag avseende är ännu inte avslutad, varför siffrorna avseende beviljade belopp för kommer att öka. Procentsiffrorna avseende andel kvinnor är inte heller definitiva. utvärdering (R 1993:43 och 44) och fortlöpande resultatuppföljningar visar bl.a. att sysselsättningsbidraget bidrar till en positiv utveckling av sysselsättningen inom näringslivet i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Särskilt stor betydelse har bidraget vid etablering eller expansion av personalintensiva företag med jämförelsevis låga investeringskostnader. Slutsatser Regeringen bedömer att sysselsättningsbidraget bidrar till en positiv utveckling av näringslivet i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Transportbidrag Transportbidraget skall främja en samhällsekonomiskt och i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet. Transportbidrag lämnas till gods som har genomgått eller kommer att genomgå betydande bearbetning. Bidragets storlek bestäms av transportavstånd samt transportbidragszon. Endast transporter i yrkesmässig trafik på väg eller järnväg är bidragsberättigade. beviljades ca i transportbidrag i hela landet, vilket är en minskning i jämförelse med 1996. Minskningen mellan åren beror huvudsakligen på att Lastvagnar AB:s ansökan ännu inte är behandlad av . Innestående bidrag kommer att betalas ut under innevarande budgetår då Europeiska kommissionen godkände detta . Tabell 2.19 Beviljat transportbidrag fördelat på län Miljoner kronor Län 1994 1995 1996 1997 9,5 6,3 2,4 6,9 9,4 9,6 7,8 2,1 12,1 13,5 12,3 10,4 38,6 45,5 46,6 42,6 38,9 47,6 47,2 47,9 91,4 102,1 106,9 129,8 141,4 159,2 151,7 111,8 Summa 341,3 383,8 374,9 351,6 Källa: . Den i särklass största delen av transportbidraget lämnas till företag inom trävarutillverkningsindustrin. Övriga näringsgrenar som mottar betydande delar är metallvaruindustrin, kemisk industri, övrig verkstadsindustri och transport-medelsindustrin. Eftersom branschindelningen har förändrats, vilket försvårar jämförelser , redovisas endast utfallet . Tabell 2.20 Beviljat transportbidrag för fördelat på näringsgrenar Miljoner kronor Näringsgren 1996 1997 Jord, skog och fiske 3,7 4,2 Utvinning av 0,0 0,0 Livsmedel 29,1 28,2 Textil/beklädnad 1,5 1,5 Trävarutillverkning 147,0 147,1 Pappersvaruindustri 4,2 4,2 Kemisk industri 43,6 39,5 Jord- och stenvaruindustri 9,6 9,0 Metallvaruindustri 53,5 52,9 Övrig verkstadsindustri 36,5 36,4 Transportmedelsindustri 36,6 20,9 Övrig tillverkning 6,0 7,7 Övriga branscher 3,6 0,0 Summa 374,9 351,6 Källa: . Regeringens mål är att handläggningstiden för majoriteten av transportbidragsärendena skall vara kortare än . Målet är i stort sett uppfyllt då handläggningstiden för av ärendena har varit kortare än . Slutsatser Syftet med transportbidraget är formulerat på ett sådant sätt att det är mycket svårt att utvärdera effekterna av bidraget. I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) föreslog regeringen att syftet skall preciseras till att kompensera för kostnadsnackdelar till följd av bl.a. transportavstånd, låg befolkningstäthet och bristande infrastruktur samt att stimulera till höjd förädlingsgrad i transportbidragsområdets näringsliv . Regeringen avser också att utvärdera transportbidraget och initiera fortsatta studier av transportmarknaden i transportbidragszonerna. har till ändamål att genom finansiering främja främst små och medelstora företags utveckling i , , och samt från och med mitten av även i . Särskild uppmärksamhet skall ägnas företag i och i inlandskommunerna. Norrlandsfonden skall finansiera etablering, utveckling och expansion av näringslivet inom sitt verksamhetsområde. Fonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera utredningar, infrastrukturella investeringar och forskning av betydelse för näringslivet inom sitt verksamhetsområde. Eventuella ändringar i stiftelsens stadgar fastställs av regeringen efter förslag av fondens styrelse. Norrlandsfonden kan erbjuda företagen i huvudsak tre former av finansiering: lån, villkorslån (lån med villkorlig återbetalningsskyldighet) och garantier. Sifferuppgifter inom parentes avser . beviljade fonden krediter till 66 (75) företag med totalt 109,2 (154,2) . Av låntagarna var 40 företag nya kunder för fonden. Företag kan få lån för att investera i anläggningar, att utveckla produkter samt för marknadsinsatser. Dessutom kan lån lämnas för att trygga företagets behov av rörelsekapital. beviljade fonden 52 (62) lån till ett totalt belopp av 93,2 (122,3) . Villkorslån lämnas bl.a. till företag som investerar i nya produkter eller nya marknader. Gemensamt för dessa lån är att investeringen är särskilt angelägen för företagets expansion och är förenad med hög risk. Syftet med ett villkorslån är att reducera en del av företagens risktagande. har 9 (11) företag fått villkorslån till ett belopp av totalt 8,1 (14,0) . Norrlandsfondens garantier avser normalt enskilda affärsuppgörelser. I praktiken betyder det att fonden garanterar förskott och åtaganden som kundföretag tagit på sig. har fonden beviljat 8 (12) sådana garantier på totalt 7,9 (17,9) . Norrlandsfondens utlåning beräknas leda till investeringar på ca hos kundföretagen. Norrlandsfondens egna kapital uppgick till ca och vinsten för var ca . Slutsatser Norrlandsfondens verksamhet är enligt regeringen av betydelse för näringslivet i de län där verksamheten bedrivs. Nya investeringar har med hjälp av Norrlandsfonden blivit möjliga att genomföra. 10.4.3 Resultatinformation för vissa övriga åtgärder Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till har beslutat att verksamheten vid flygflottilj, F15, i skall läggas ned (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU04, rskr. 1996/97:109-112). Med hänsyn till de negativa konsekvenser nedläggningen innebär för sysselsättningen i kommunen har regeringen bl.a. beslutat att lokalisera 350 statliga arbetstillfällen till . För att klara de extra kostnaderna för dessa etableringar har regeringen använt av arbetsmarknadspolitiska medel. För finns för detta ändamål anslaget A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till inom utgiftsområde 19 på . Regeringen tillkallade en särskild utredare som bl.a. hade till uppgift att utarbeta förslag till vilka statliga verksamheter som kunde lokaliseras till och att medverka vid genomförandet av beslutade lokaliseringar. Kommittén har slutredovisat sitt uppdrag . Etableringar av statliga verksamheter som har genomförts eller planeras framgår av följande tabell. Myndighet Verksamhet Antal anställda Varumärkesavd. 74 19 för /Kund- och marknads- 15 undersökningar Teleinformation 20 Ekonomiredovisning 5 avseende API Länsarbetsnämnderna Arkiv 15 Yrkesskadeenheten 27 IT-verksamhet inför 30 milleniumomställningen Vägledningscentral för 6 EU:s mål 4-stöd Registrering av nötboskap 12 Telefonväxel 19 Servicenhet för uppgifts- 11 lämnande Uppdatering av pensionsdata 45 i personakter Projektverksamhet lokaliserad 10 till 50 I rapporten redovisas vidare de övriga insatser som gjorts inom ramen för kommitténs arbete. beslutade regeringen att höja bidragsnivån för regionalt utvecklingsstöd från till till företag i . Detta har bidragit till att antalet företag som beviljats stöd har ökat kraftigt. Enligt bedömning har detta bidragit till att skapa ca 200 nya arbetstillfällen. Kommittén har också tagit initiativ till en diskussion om kommunens framtida arbete med näringslivsfrågor. Kommunen genomför nu en omorganisation av näringslivsarbetet och arbetar vidare med ett strategiskt handlingsprogram för den framtida näringslivsutvecklingen. Slutsatser Etableringar av olika verksamheter kommer att ge ett väsentligt tillskott av arbetstillfällen i . Tillsammans med övriga insatser som gjorts har en grund lagts för framtida näringslivsutveckling. Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder beslöt att bemyndiga regeringen att disponera högst inom ramen för anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder (prop. 1997/98:1, avsnitt 5, bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/97:46). Som en övergripande riktlinje för programmet har gällt att den sammantagna geografiska fördelningen av medlen inom programmet i stort bör avspegla fördelningen av de medel som omfördelats från olika län för detta ändamål. Vidare har särskilt beaktats möjligheterna att använda medlen som medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram samt åtgärdernas positiva inverkan på den ekonomiska tillväxten. Ambitionen har härutöver bl.a. varit att programmet skall medverka till att realisera åtgärder som på grund av begränsade medel annars inte kommit till stånd och att det skall innehålla insatser som lämpligen initieras på central nivå. Områden som har varit särskilt prioriterade har bland annat varit insatser för att öka små företags export, för att öka utländska företags investeringar i och för att öka näringslivets kompetens, t.ex. genom användning av modern informationsteknik. Beslut har fattats för i stort sett hela det disponerade beloppet och programmet genomförs över hela landet, men med tyngdpunkten i regionalpolitiskt prioriterade områden. I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd, (prop. 1997/98:62) angavs bl.a. att regeringen avser att använda för utveckling av distansutbildning baserad på modern informationsteknik samt för projekt som stärker kulturell utveckling och infrastruktur, främst i de regionalpolitiska stödområdena. Bland andra stora projekt som beslutats kan nämnas: till exportutveckling för småföretag genom förstärkning av s.k. Exportcentra i regionalpolitiskt prioriterade områden. till Delegationen för utländska investeringar i , , för att intensifiera sina ansträngningar i branscher som är särskilt intressanta från regionalpolitisk synpunkt samt för att förstärka regionala och lokala organs mottagningskapacitet för utländska investeringar. Vidare har beviljats för att genom modern informationsteknik utveckla ett system som hjälper företag att hitta lösningar på tekniska problem i den dagliga verksamheten samt till tolv s.k. LAG grupper vilka inom ramen för EG:s strukturfondsprogram bedriver gles- och landsbygdsutveckling i olika delar av landet. Sammanlagt har ett femtiotal projekt initierats med hjälp av dessa medel. Förutom nämnda åtgärder har insatserna bl.a. inriktats mot att stärka turistnäringen i främst norra , genomföra ett mindre antal strategiska infrastrukturprojekt i samma område, åtgärder för glesbygd och skärgård, kompetensutveckling med modern informationsteknik samt åtgärder för kvinnor och invandrare. Medlen har vidare i stor utsträckning använts som svensk offentlig medfinansiering av strukturfondsprojekt. De närmare effekterna av programmet kommer att successivt utvärderas så att erfarenheter av denna typ av program kan tas till vara. 10.4.4 Resultatinformation för åtgärder utanför utgiftsområdet Stora regionalpolitiken Som regeringen och ytterligare betonat är det inte i första hand åtgärder inom ramen för utgiftsområde 19 ( lilla regionalpolitiken) som är avgörande för den regionala utvecklingen. Regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra utgiftsområden är sammanlagt mer betydelsefulla för den regionala utvecklingen. En mycket viktig uppgift för statsmakterna är att se till att de regionalpolitiska aspekterna beaktas inom olika utgiftsområden. Exempel på områden som på ett avgörande sätt bidrar positivt till den regionala utvecklingen är kommunikationssektorn och utbildningsväsendet. Verksamheterna inom dessa sektorer har varit av väsentlig betydelse för såväl den regionala balansen som den ekonomiska tillväxten i hela landet. Ett annat exempel på viktiga åtgärder inom den stora regionalpolitiken är det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn. Regeringens bedömning är dock att det är nödvändigt att förstärka de regionalpolitiska insatserna inom den stora regionalpolitiken. Utvecklingen inom de utsatta regionerna kan kräva en ökad helhetssyn inom ytterligare sektorer. Brister i helhetssynen vid t.ex. utformningen av nya organisationsstrukturer inom statliga verksamheter medför att besparingseffekten inom en enskild sektor kan motverkas av ökade utgifter inom andra sektorer. Regeringen har , bl.a. i propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62), pekat på den statliga verksamhetens betydelse för den regionala utvecklingen. har regeringen påpekat bristen på helhetssyn när nya organisationsstrukturer utformas i den statliga sektorn vilket, dels har inverkat negativt på den geografiska fördelningen av sysselsättningen, dels försvårat möjligheterna till en väl fungerande regional samordning. Regeringen avser därför bl.a. att se över förordningen om regionalt utvecklingsarbete och fortlöpande se till att det finns tillgång till uppdaterad information om förändringar i den statliga förvaltningen. De myndigheter som är organiserade regionalt och/eller lokalt bör därför i en högre grad kontinuerligt rapportera planerade och genomförda organisatoriska förändringar. Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt beslutade att av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder (anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt) skulle överföras till länsstyrelserna för mer långsiktiga åtgärder. Medlen skulle fördelas med utgångspunkt från såväl arbetslöshetssituationen som den regional- politiska problembilden. De olika åtgärderna avsågs bidra till förbättrad inomregional balans och sysselsättningsökning i hela landet. Medlen fick användas till tillfälligt småföretagsstöd (ett 15-procentigt investeringsstöd), konsultcheckar (som kan täcka av företagets utgifter för en mindre extern konsultinsats) och andra företagsinriktade åtgärder. beslutade om ett nytt program med samma huvudinriktning omfattande (från ovan nämnda anslag) för /96. Regeringen har senare beslutat att icke ianspråktagna medel får användas för nya åtgärder efter budgetårens utgång intill respektive . beslutade vidare , med anledning av proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , finansiering m.m. (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) att anvisa medel från anslaget A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Målet för detta program är att öka sysselsättningen genom att stödja småföretag. I skilda beslut har regeringen av dessa medel tilldelat länsstyrelserna resurser för bl.a. verksamhet med tillfälligt småföretagsstöd 1998. redovisar att beviljades totalt ca i tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och projekt till företag i samtliga län. Sysselsättningsökningen per uppges till ca 5 700 arbetstillfällen, varav för kvinnor. För perioden har enligt redovisning ca beviljats för motsvarande ändamål i samtliga län. Den beräknade sysselsättningsökningen i dessa företag uppgår till drygt 8 000 arbetstillfällen, varav för kvinnor. För perioden har enligt redovisning ca beviljats för motsvarande ändamål i samtliga län. I detta belopp ingår då också medel från anslaget A16. Den beräknade sysselsättningsökningen i dessa företag uppgår till ca 1 900, varav för kvinnor. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas uppgå till ca , vilket är bättre än regeringens mål som var . Småföretagsstöd (dvs. endast investeringsstöd) har beviljats till drygt 500 företag. Tabell 2.22 Beviljat småföretagsstöd, konsultcheckar och bidrag till projektverksamhet under budgetåren 1994/95, 1995/96 och Budgetår Småföre- Konsult- Projekt- Totalt tagsstöd checkar bidrag 1994/95 311,3 130,5 178,4 620,2 1995/96 (18 mån) 261,2 132,9 122,4 516,5 1995/96 (12 mån)1 174,1 88,6 81,6 344,3 1997 108,9 57,0 5,5 171,4 Summa 681,4 320,4 306,3 1 308,1 1 Beräknat på en 12 månadersperiod. Av tabellen framgår att ca hälften av totalt beviljade medel för budgetåren 1994/95, 1995/96 och 1997 använts till småföretagsstöd, knappt en fjärdedel till konsultcheckar och knappt en fjärdedel till projekt. För att genomföra en utvärdering har engagerat ett fristående forskningsorgan, Nordlandsforskning i . konstaterar utifrån genomförda utvärderingar (bl.a. Nordlandsforsknings rapporter Sysselsättnings-vekst gjennom småföretaksutvikling , 1995:47, 1997:50 och 1997:82) att verksamheten med tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och andra företagsinriktade projekt har haft betydande positiva effekter. Företag som fått stöd från programmet har haft en hög bruttosysselsättningstillväxt. Enligt Nordlandsforskning är det svårt att uppskatta nettosysselsättningstillväxten i företagen (dvs. när man försökt exkludera effekterna av andra sysselsättningsstimulerande faktorer i företagets omvärld, t.ex. generellt förbättrade exportmöjligheter). Baserat på de analyser de har gjort uppskattas emellertid nettosysselsättningstillväxten till att ligga av bruttosysselsättningstillväxten. Nordlandsforskning understryker också utvecklingsinriktningen i detta program och att tillväxt i sysselsättning bara är en av flera effekter som stödet har haft. Företagen har också investerat, utvecklat nya marknader och produkter samt fått ny kompetens. har också fått prova nya sätt att arbeta med näringslivsutveckling. Konsultcheckarna har inneburit ett mycket bra stöd till de mindre företagen som har haft stor nytta av den expertkompetens som anlitade konsulter har bidragit med. Projektverksamheten har varit inriktad mot främst marknads- och kompetensutveckling hos småföretag. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten med framförallt småföretagsstöd och konsultcheckar har haft positiva effekter i hela landet. 10.4.5 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör utgiftsområdet. 10.5 Anslag A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder Tabell 2.23 Tusental kronor 1999 Förslag 950 000 1 2000 Beräknat 1 300 000 2001 Beräknat 1 610 000 1 Nytt anslag. Från och med har anslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. slagits samman till ett nytt anslag A1 Regionalpolitiska åtgärder. Anslagen disponerades av länsstyrelserna, () och regeringen. Ett nytt anslag A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder inrättas .