prop · GM031D9 · 1999-01-01 00:00:00 — De föreslagna ändringarna är emellertid av okomplicerad beskaffenhet. De rör inte frågan hur domstolarna skall vara sammansatta i den dömande verksamheten utan endast hur deras interna organisation skall vara utformad för att de på bästa sätt skall kunna fullgöra sin verksam- het. I sak innebär ändringarna endast att regle- ringen avseende överrätterna anpassas till vad som redan gäller för underrätterna samt att det överlämnas till domstolarna att själva besluta om den närmare sammansättningen av avdelning- arna. Regeringen bedömer därför att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Hovrätten över och , Hovrätten för , Kammarrätten i , Kammar- rätten i , Kammarrätten i , samtliga tingsrätter och länsrätter samt Dom- stolsverket tillstyrker eller motsätter sig inte för- slaget. , Hovrätten för Nedre , Hovrätten för och Kammarrätten i avstyrker förslaget. De negativa remissinstanserna efterlyser en dis- kussion angående frågan om i vad mån lagföre- skrifter om domstolarnas organisation kan tas bort utan att det strider mot föreskrifterna i 11 kap. 4 § regeringsformen. och Kammarrätten i menar också att det från arbetsrättslig synpunkt är tveksamt att be- röva en redan fullmaktsanställd med chefskap över en avdelning den uppgiften genom att inrätta en storavdelning med en annan som chef. Skälen för regeringens förslag: Vad först an- går den konstitutionella frågan innebär de före- slagna ändringarna ingen ändring såvitt avser kravet att huvuddragen av domstolarnas organi- sation skall vara reglerade i lag. Som framgår ovan ges reglerna endast en ändrad innebörd. Den nuvarande regleringen innebär dels att hovrätt eller kammarrätt aldrig kan bestå av färre än två avdelningar, dels att överrätternas och länsrätternas möjligheter att pröva olika organi- sationslösningar begränsas. Regleringen har i praktiken lett till att överrätterna är organi- serade på ett likartat sätt, utan hänsyn till t.ex. målunderlag eller behov av specialisering. Nuvarande reglering bör därför ändras så att det blir möjligt för domstolarna att pröva olika organisationsmodeller och att själva bestämma antalet avdelningar samt dessas närmare sam- mansättning och storlek. Lagändringarna kommer att följas upp med ändringar i domstolsinstruktionerna av inne- börd att överrätterna och underrätterna själva beslutar om indelning i avdelningar samt om avdelningarnas närmare sammansättning. Som påpekats av några remissinstanser kom- mer domstolarnas frihet i viss utsträckning att begränsas av att det även i fortsättningen är som beslutar om medelstilldel- ning och regeringen som beslutar om domarut- nämningar. De föreslagna regeländringarna kommer dock enligt regeringens uppfattning att ge domstolarna ökat utrymme för att själva ta initiativ till och genomföra organisationsföränd- ringar. Vad avser frågan om vilka organisatoriska för- ändringar som är möjliga från arbetsrättslig syn- punkt blir det närmast en uppgift för den en- skilda domstolens ledning att från fall till fall göra en bedömning av detta. Det kan emellertid konstateras att anställningen som överrättslag- man eller chefsrådman inte är ovillkorligen för- enad med chefskap över en avdelning. Det före- kommer att underrätter har chefsrådmän trots att de inte är avdelningsindelade och att överrätter har fler lagmän och vice ordförande än avdelningar. Beslutet att indela lagmannen eller chefsrådmannen som chef för en avdelning fattas enligt domstolsinstruktionerna av domstolsledningen vid den domstol där han eller hon är anställd för . Det torde alltså vara möjligt att förändra organisationen vid ingången av en ny sådan tidsperiod. I praktiken kommer organisatoriska förändringar givetvis också att kunna genomföras under löpande period i samband med pensionsavgångar, nyanställningar eller efter frivillig överenskommelse mellan de berörda. 6.5 Anslag C1 Domstolsväsendet m.m. Tabell 6.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 027 400 1999 Förslag 3 056 983 2000 Beräknat 3 118 316 1 2001 Beräknat 3 160 195 2 1 Motsvarar prisnivå. 2 Motsvarar prisnivå. Domstolsväsendets anslag uppgick till . förbrukades vilket ledde till att anslagssparandet minskade till . beräknas anslagsför- brukningen överstiga anvisade medel med . Regeringens bedömning är att resterande överskott (ca ) kommer att vara förbrukat vid ingången av . Regeringens överväganden Avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.3 Avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1997 61 000 8 636 Prognos 1998 65 000 8 000 Budget 1999 74 000 8 000 Under innevarande år kommer domstolsväsen- det enligt prognos att leverera in avgiftsinkom- ster motsvarande ca på in- komsttitel. Avgifterna består av ansöknings- avgifter (ca ), kungörandeavgifter (ca ) och expeditionsavgifter (ca ). beräknas även avgiftsintäkter till inkomsttitel om med anledning av . Slutsatser Regeringens bedömning av domstolsväsendets verksamhet redovisas i avsnitt 6.3. Som nämnts ovan beräknas domstolsväsendet förbruka mer än vad som anslagits för verksamheten. Trots det kom- mer domstolarna att ha ett relativt stort anslags- sparande i behåll vid utgången av budgetåret. Vi- dare är tingsrätternas arbetsläge sådant att det bör vara möjligt att frigöra och omfördela resur- ser från tingsrättsorganisationen till övriga dom- stolar. behov av resursförstärk- ningar kommer att kunna tillgodoses genom anslagssparande. Detta innebär att dom- stolsväsendet inte kommer att vara i behov av något resurstillskott för att klara verksamheten . tillförs anslaget till följd av införandet av och att miljödomstolarna fr.o.m. bland annat övertar verksamhet. Av beloppet är en överföring från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och ökade avgiftsintäkter med anledning av . Vidare överförs till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till följd av att kommunerna i ökad utsträckning skall hjälpa föräldrar att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge vilket förväntas medföra ökade kostnader för kommunerna som domstolarnas kostnader minskar. Med anledning av att utbetalningar till likvidatorer kommer att hanteras av och då övertar vissa arbetsuppgifter från överförs till utgiftsområde 24 Näringsliv. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler med mera räknas anslaget upp med . Vid anslagsberäkningen har slutligen en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen avser en korrigering av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. I enlighet med tilläggsbudgeten i denna proposition justeras anslaget upp med . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget fastställs till 3 . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . Tabell 6.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 2 979 279 Pris- och löneomräkning 60 505 Justering av 11 0121 Rampåverkande överföringar, nettoförändringar 6 187 Förslag 1999 3 056 983 1 Justeras på tilläggsbudget i denna proposition 7.1 Omfattning Kriminalvårdens huvuduppgifter är att verkställa påföljderna fängelse och skyddstillsyn, att ansvara för övervakningen av villkorligt frigivna och att utföra särskilda personutredningar i brottmål. Från ansvarar kriminalvården också för verkställighet av samhällstjänst när en villkorlig dom har kombinerats med en föreskrift om samhällstjänst. Kriminalvården ansvarar dessutom för verksamheten vid häktena. Kriminalvården sköter också transporter av personer som skall avvisas eller utvisas från . är central förvaltnings- myndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Sty- relsen är chefsmyndighet för sex regionmyndig- heter och 37 lokala kriminalvårdsmyndigheter samt Transporttjänsten. I administrativt hänse- ende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervaknings- nämnderna. 7.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 20002 Beräknat anslag 20013 3 816,4 3 372,1 3 885,0 3 639,1 3 822,8 3 890,5 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Motsvarar 3 prisnivå. 3 Motsvarar 3 prisnivå. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - Innehållet i verksamheten har fortsatt att utvecklas. Det innebär bl.a. att metoder för kvalitetssäkring av den brotts- och missbruksrelaterade programverksamheten har utarbetats. - Möjligheterna till sysselsättning och gemensamhet har fortsatt att öka. - Insatserna för att bekämpa narkotikamissbruk har ökat. - Förutsättningarna för ett mer konsekvent och tydligt innehåll i frivårdspåföljderna har förbättrats genom att föreskrifter och allmänna råd har tagits fram. - Kriminalvården har förbrukat mer än vad som har anslagits för verksamheten. Vid budgetårets slut uppgick det ackumulerade överskottet till . Förändringar - Under budgetåret minskade medelbeläggningen vid kriminalvårdsanstalterna jämfört med föregående budgetår. - Till följd av den minskade beläggningen lades nio anstalter ned. Därutöver genomfördes platsminskningar på ett antal anstalter. Sammanlagt minskade antalet anstaltsplatser med 447 stycken, varav 392 var öppna platser. Antalet häktesplatser minskade med 13. - Regeringen har överlämnat åt att fatta beslut om häktes- och anstaltsorganisationens närmare utformning. Prioriteringar - Frigivningsförberedelserna skall förstärkas. - Satsningarna på brotts- och missbruksrelaterade program, utbildning och arbete samt annan meningsfull sysselsättning skall fortsätta. - Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med ökad intensitet. - Alternativen till fängelse skall utvecklas ytterligare. - Insatserna för att förbättra de långtidsdömdas situation skall öka. - Förutsättningar skall skapas för att ytterligare utveckla den inre säkerheten i anstalterna. - Adekvat vård och behandling för intagna med psykiska störningar skall säkerställas. - Satsningarna på att förbättra förhållandena för de häktade skall fortsätta. Förutsättningarna för gemensamma aktiviteter och annan sysselsättning skall öka. 7.3 Resultatbedömning Det övergripande målet för rättsväsendet och därmed också för kriminalvården är att tillgodo- se den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att verka för en minskning av brottsligheten och öka människors trygghet. Kriminalvårdens verksamhet skall kännetecknas av en human människosyn, god om-vårdnad och ett aktivt påverkansarbete med iakttagande av hög grad av säkerhet samt respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Verksamheten skall inriktas på att motverka åter- fall i brott. Vid bedömningen av kriminalvårdens resultat är bl.a. följande verksamhetsmål av särskilt intresse. - Innehållet i frivårdspåföljderna skall bli mer tydligt och konsekvent. - Omfattningen av de brotts- och missbruksrelaterade programmen skall öka liksom antalet intagna som får ta del av dessa. - Omhändertagandet av de psykiskt störda skall förbättras. - Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med fortsatt intensitet. - De insatser som görs för att den intagne vid frigivningen skall få bostad, sysselsättning och försörjning skall öka. - Förhållandena för häktade skall göras mer humana. - En hög grad av säkerhet skall vidmakthållas vid häkten och anstalter. 7.3.1 Frivård minskade antalet personer som dömts till frivårdspåföljd jämfört med föregående år. Antalet frivårdsklienter var i medeltal 11 423. Andelen skyddstillsynsdomar av det totala antalet brottmålsdomar är dock i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. har medelantalet personer som dömts till frivårdspåföljd minskat jämfört med . I samband med att försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll har utvidgats till att omfatta hela landet har antalet fängelsedömda som avtjänat sitt straff genom intensivövervakning ökat från i medeltal 1996 till i medeltal 1997. avtjänade i medeltal 392 personer per dag sitt fängelsestraff genom intensivövervakning. Ett av verksamhetsmålen var att innehållet i fri- vårdspåföljderna skulle bli mer tydligt och kon- sekvent. I detta syfte har ett antal föreskrifter och allmänna råd tagits fram. Det har fastställts en s.k. basnivå för bl. a. kontaktfrekvens mellan den övervakade och övervakaren samt för den övervakades deltagande i olika brotts- och missbruksrelaterade program. Resultatet av arbetet är enligt en större enhetlighet i frivårdens arbete. Enligt styrelsens bedömning har utvecklingen inom frivården också medfört att det skapas större förutsättningar för att dels kvalitetssäkra innehållet i verksamheten, dels följa upp effekterna av vidtagna åtgärder. Som framgår av avsnitt 7.3.2 om anstalter har metoder för kvalitetssäkring av programverk- samheten tagits fram. Kostnader De totala kostnaderna för frivården har ökat . För intensivöver- vakning med elektronisk kontroll anger i sin årsredovisning en kostnad på per övervakningsdygn. har förklarat den höga kostnaden bl.a. med att tekniken har fungerat dåligt, vilket har medfört att personalkostnaderna för kontrollbesök skjutit i höjden. Eftersom försöksverksamheten utvidgades till samtliga frivårdsmyndigheter har kostnaderna för att organisera verksamheten, utbilda personal och införskaffa utrustning varit höga. bedömning är att kostnaderna gradvis kommer att sjunka till en betydligt lägre nivå när tekniken fungerar tillfredsställande och verksamheten har funnit sin form. Den redovisade kostnaden översteg kostaden enligt tidigare beräkningar från och () med mer än det dubbla. BRÅ har därför gjort en fördjupad analys av kostnaderna för intensiv-övervakningen . BRÅ har gjort be-dömningen att kostnaden inte översteg per övervakningsdygn. Detta överensstämmer också med vad har budgeterat för verksamheten med intensivövervakning . Skillnaden mellan kostnaden enligt årsredovisning och kostnaden enligt BRÅ beror på att styrelsen och BRÅ har använt olika metoder för beräkningarna. beräkningar baserades på en enkätundersökning bland frivårdspersonal som genomfördes . Hänsyn kom därmed inte att tas till att kostnaderna var högre och sedan minskade. BRÅ har, bl.a. genom intervjuer med frivårdspersonal, beräknat kostnaden för den fak-tiska tidsåtgången i ett specifikt intensivövervakningsfall. Kostnaden har därefter justerats för att spegla förhållanden . 7.3.2 Anstalter Verkställighetens innehåll Ett av målen för anstaltsverksamheten var att omfattningen av brotts- och missbruksrelaterade program skulle öka liksom antalet intagna som får ta del av dessa. Kriminalvården skulle också säkerställa en hög kvalitet i programverksamhe- ten. Den totala sysselsättningsgraden för de intag- na var , vilket är något högre jämfört med föregående budgetår. Kriminalvårdsstyrel- sen anser att sysselsättningsgraden troligen inte kan bli högre, eftersom den outnyttjade tiden bl.a. utgörs av sådana inslag som permissioner och andra former av vistelse utanför anstalt. Tabell 7.1 Sysselsättningstimmar i anstalt 1995 - 1997 () Sysselsättning 1995 1996 1997 Arbetsdrift 2 700 2 492 2 118 Utbildning 1 017 878 877 Intern service Brotts-och missbruks relaterade program 12,Övr.syssel- sättning med ersättning Frigång 166 165 168 Summa 6 779 6 557 5 863 Inslaget av brotts- och missbruksrelaterade program har inte har ökat. Skälet till detta är enligt att särskilda program för rattylleridömda, som var av relativt stor omfattning, har minskat. Minskningen är en följd av att de rattfylleridömda i allt större utsträckning avtjänar sina straff genom intensiv-övervakning med elektronisk kontroll och därmed deltar i programverksamhet inom frivården. Arbetet med att kvalitetssäkra programverk- samheten fortsätter. Under budgetåret har kri- minalvården bl.a. börjat tillämpa riktlinjerna i handboken , som ett stöd och en hjälp vid bl.a. utvecklingen av programmen samt för uppföljning och kvalitetssäkring. Intagna med särskilda behov på grund av psykiska störningar Enligt får de intagna i stort sett sina behov av psykiatrisk vård tillgodosedda av sjukvårdshuvudmännen. Kriminalvården har träffat skriftliga överenskommelser om vård och bedömning av intagna med vissa re-gionala sjukvårdsenheter. öppnades en stödavdelning vid kriminalvårdsanstalten . Vid utgången av 1998 kommer det att finnas ytterligare två sådana avdelningar. Intro-duktion i psykiatri och psykologi ingår i den ob-ligatoriska grund- och vidareutbildningen av vår-dare samt i specialutbildningar med inriktning mot missbruk och sexualbrottslighet. Det pågår också ett arbete med att kvalitetssäkra kriminal-vårdens hälso- och sjukvårdsverksamhet. Sexualbrottsdömda Av de sexualbrottsdömda har av den kategorin varit placerade på de anstalter som bedriver särskild programverksamhet för sexual- brottsdömda. Unga lagöverträdare Kriminalvården har gjort särskilda insatser för de dömda under . Fängelsedömda under placeras som regel vid ett fåtal anstalter där verksamheten är inriktad på de ungas behov av bl.a. studier och arbetsträning. Den övergripande målsättningen är att motverka återfall i brott. Frigivningsförberedelser framhåller i årsredovis- ningen att behovet av stöd till den enskilde i samband med frigivningen är stort och att sam- arbetet med andra myndigheter måste öka för att de intagnas behov av stöd och rehabilitering skall kunna tillgodoses på bästa sätt. Kriminalvården utarbetar föreskrifter och allmänna råd för verk- ställighetsplanering, innefattande bl.a. planering av frigivningen. Beläggningssituation och kostnader Antalet lagakraftvunna fängelsedomar har mins- kat från 16 1993 till 13 1997. har antalet lagakraftvun- na fängelsedomar dock ökat. Diagram 7.2 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i procent), anstalt Den minskade beläggningen är främst en följd av den utvidgade försöksverk- samheten med intensivövervakning med elek- tronisk kontroll. Nio anstalter har avvecklats på grund av den låga beläggningen. Vid ytterligare fem anstalter har platsminskning- ar genomförts. avser att avveckla tre anstalter. Därutöver planerar styrelsen att minska antalet platser vid några anstalter och därmed reducera antalet årsarbetskrafter. Regeringen har beslutat att antalet regioner skall minskas med en från . Det innebär att kommer att upphöra. Beläggningsminskningen vid kriminalvårdsan- stalterna har avstannat . var i medeltal av de till- gängliga platserna belagda. prognostiserar en medelbeläggning i anstalterna på om-kring 3 530 intagna, vilket innebär en medel-beläggning på av de tillgängliga platserna. Enligt prognosen kommer beläggningen att variera från i klass I- anstalterna till i klass . De totala kostnaderna för anstalterna har ökat /94 , men har legat stilla . Den totala kostnaden per producerat vårddygn för anstalterna har ökat . var kostnaden för ett producerat vårddygn i säkerhetsklass I och i säkerhetsklass IV. Den ökade kostnaden beror främst på att antalet intagna har minskat relativt kraftigt utan att de fasta kostnaderna har kunnat reduceras i samma takt. 7.3.3 Häkten Verksamhetsmålet när det gäller häktesverksam- heten var att kriminalvården på olika sätt skulle förbättra förhållandena för de häktade. Vid samtliga häkten planeras eller genomförs förändringar av lokalerna i syfte att möjliggöra gemensamma aktiviteter för de häktade. Antalet platser med möjlighet till gemensamma aktivite- ter ökar därmed fortlöpande. De häktade erbjuds gemensamma aktiviteter och annan sysselsättning i allt mer utökad om- fattning. Antalet timmar med sysselsättning som är ersättningsberättigad ökade jämfört med . Vissa häkten kan erbjuda de häktade gemensamma aktiviteter . Program som syftar till att motivera häktade som har miss- bruksproblem till behandling har utvecklats. Tabell 7.2 Sysselsättningstimmar vid häkten 1995 - 1997 () Sysselsättning 1995 1996 1997 Arbetsdrift 146 211 291 Utbildning 57 104 113 Intern service Brotts-och missbruks relaterade program Övr.syssel sättning med ersättning Summa 224 479 595 Andelen häktade med restriktioner har minskat från om- kring till . Möjligheterna att bryta isoleringen för häktade med restriktioner är visserligen begränsade men s.k. samsittning med andra häktade med re- striktioner förekommer. för också diskussioner med Riksåklagaren om ett förenklat förfarande vid besök till häktade med restriktioner av myndighetspersoner och av ex- terna resurspersoner som anlitas för verksamhet i häktets regi. Andelen intagna i häkte med verkställbar dom som väntar på anstaltsplats har minskat från till . Väntetiden har dock ökat . Beläggningssituation och kostnader Diagram 7.3 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i procent), häkte var av de tillgängliga platserna belagda. Totalt har kostnaderna per vårddygn för häk- tena ökat endast marginellt . 7.3.4 Bekämpningen av narkotikamissbruk i häkten och anstalter Kriminalvården bekämpar narkotikamissbruket i anstalterna genom att differentiera de intagna, tillhandahålla missbruksrelaterad programverksamhet, genomföra kontroller, dvs. urinprovs-tagningar och visitationer, samt driva särskilda projekt. Även i häktena erbjuds de intagna missbruksrelaterad programverksamhet och genomförs visitationer. Även om missbruk av narkotika är ett sällsynt problem på majoriteten av landets anstalter är det ett dagligt problem på några få. rapporterade av anstalterna att det sällan eller aldrig förekom missbruk. Ett fåtal an- stalter rapporterade att de så gott som hade problem med narkotikamissbruk. Antalet beslag av narkotika i anstalt är lågt. har antalet kontroller genom visitationer ökat. har av samtliga intagna i anstalt bedömts vara narkotikamiss- brukare. hade den andelen ökat till . Ökningen beror enligt inte på en förändring av missbruket. Förklaringen är i stället att definitio- nen av narkotikamissbrukare har ändrats och att många korttidsdömda, som inte har narkotika- problem, avtjänar sitt fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Antalet narkotikamissbrukare i anstalt har alltså inte ökat. Antalet särskilda platser i anstalt avsedda för motivations- och behandlingsarbete med narko- tikamissbrukare har ökat. fanns 573 sådana platser. mäts hur stor andel av narkotikamissbrukarna som deltar i olika behandlingsåtgärder vid mät- ningstidpunkten. De senaste årens mätningar har andelen varit . Vid mätningar var motsvarande andel . har kriminalvården drivit det s.k. för att utreda frågor som i vid mening berör narkotikaproblemet i an- stalter och häkten. Projektet skall resultera i för- slag till åtgärder och strategier för en effektivare narkotikabekämpning. En slutrapport kommer att färdigställas . Regeringen återkommer till arbetet med nar- kotikabekämpningen i avsnitt 7.4.3. 7.3.5 Säkerheten i häkten och anstalter Det har inte före- kommit någon rymning från klass I-anstalt. Diagram 7.4 Antal rymningar per säkerhetsklass Den fortsatt låga nivån av antalet direktrymning- ar är enligt sannolikt en följd av bl.a. en mer realistisk differentiering, förbättringar av den tekniska säkerheten, kon- taktmannaskapet och ökade utbildningsinsatser. Andelen permissioner som misskötts genom avvikelse har minskat stadigt och uppgick . har sammanlagt 13 intagna i häkte avvikit. Tre avvikelser har skett direkt från häkten medan de övriga tio skett vid transporter, rättegångar eller andra förrättningar utanför häkteslokalerna. har antalet avvikelser i samband med att intagna i häkte vistas utanför häkte halverats. Antalet anmälningar om hot och våld mot an- ställda vid anstalterna har minskat jämfört med och ligger på en lägre nivå även jämfört med . I häktena ökade antalet anmälningar jämfört men ligger på samma nivå som 1995. En arbetsgrupp inom kriminalvården har un- der 1998 presenterat den s.k. , för att beskriva risk-, skydds- och säkerhetsarbetet vid klass I-anstalterna.