prop · GM031D5 · 1999-01-01 00:00:00 — Utbetalningarna från sjukförsäkringen ökar kraftigt av flera skäl. Ersättningsnivåerna i sjuk- och föräldraförsäkringen höjdes från och antalet sjukdagar har stigit. Därtill ökar utbetalningarna från sjukförsäkringen till följd av att arbetsgivarperioden återställts från efter att ha varit . Detta påverkar dock inte hushållens inkomster eftersom sjuklönen reduceras i motsvarande grad. Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion och sparande Miljarder kronor, löpande priser Procentuell utveckling, priser 1997 1997 1998 1999 2000 2001 Lönesumma, inkl. sjuklön 756,6 3,3 4,0 3,4 3,0 2,1 Transfereringar från offentlig sektor 387,9 -0,3 2,5 -0,5 -0,6 0,3 Pensioner 216,2 0,1 1,1 1,3 0,7 1,2 Sjukförsäkring m.m. 34,3 -6,9 10,9 3,7 1,1 1,5 Arbetslöshetsbidrag m.m. 55,3 2,0 -8,6 -12,5 -14,4 -10,3 Övriga transfereringar 82,2 -0,1 10,0 0,1 2,3 1,8 Räntor och utdelningar, netto -13,5 Övriga inkomster, netto 204,9 -6,1 1,7 2,0 3,7 1,6 Direkta skatter och avgifter 405,7 7,1 6,2 -0,4 3,3 1,4 Disponibel inkomst 930,2 -1,7 2,7 3,3 1,5 1,8 Privat konsumtion 922,9 2,0 2,7 2,9 2,5 2,0 Sparande, nivå i % av disponibel inkomst 0,8 0,8 1,2 0,3 0,1 Finansiellt sparande 2,6 2,5 2,6 1,4 0,9 Procentuellt bidrag till realinkomstutvecklingen Lönesumma, inkl. sjuklön 2,7 3,3 2,9 2,5 1,8 Transfereringar från offentlig sektor -0,1 1,1 -0,2 -0,2 0,1 Räntor och utdelningar, netto -0,1 0,8 0,1 0,0 0,2 Övriga inkomster, netto -1,3 0,3 0,4 0,7 0,3 Direkta skatter och avgifter -2,9 -2,8 0,2, -1,5 -0,6 Anm: Lönesumma, inkomstöverföringar, räntenetto och skatter är deflaterade med KPI. Disponibel inkomst är deflaterat med implicitprisindex för privat konsumtion, IPI. Källor: , och . Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjdes till . Övriga transfereringar ökar realt . I den kraftiga ökningen ligger att antalet personer som uppbär olika former av studiestöd stiger samt att barnbidragen och flerbarnstilläggen höjdes med sammanlagt . Direkta skatter och avgifter stiger bl.a. genom att den allmänna egenavgiften till pensionssystemet har höjts . Vidare finansieras den höjda ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen delvis genom ökade egenavgifter. Skatten för småföretagare har sänkts genom att en ökad andel av vinsten beskattas som inkomst av kapital. Hushållens skattebetalningar dras upp av att fyllnadsbetalningar av skatt var ovanligt stora till följd av realiserade kurs-vinster på aktier . förutses en fortsatt positiv utveckling av sysselsättningen och reallönerna. Pensionärerna får också en real inkomstökning. Basbeloppet räknas upp med hela, och inte som tidigare med en del av föregående års inflation. Därutöver förelås en höjning av pensionerna , dvs. från av basbeloppet samt en ytterligare höjning av bostadstillägget. Sammantaget minskar dock transfereringarna från den offentliga sektorn till följd av nedgången i arbetslösheten. Den statliga inkomstskatten förändras genom att den tillfälliga s.k. värnskatten upphör som skatteuttaget förblir för inkomster . Dessutom föreslås, tillfälligt , en skattereduktion för inkomsttagare med inkomster . Netto innebär förändringarna en skattesänkning på ca , jämfört med regler. Sammantaget beräknas realinkomsterna öka , vilket är ca ½ procentenhet starkare än vad som beräknades i vårpropositionen. beräknas den goda tillväxten leda till en fortsatt gynnsam sysselsättningsutveckling, medan reallöneökningarna dämpas när inflationen stiger något. Effekten på disponibel inkomst av den ökade sysselsättningen dämpas av att inkomsterna från arbetslöshetsbidragen sjunker parallellt. Barnbidragen föreslås höjas i två steg med sammanlagt ca . Inkomsterna dras ned när den tillfälliga skattereduktionen upphör. De realt disponibla inkomsterna beräknas öka och . 9.2 Privat konsumtion ökade hushållens totala konsumtionsutgifter jämfört med året innan, mätt som årsgenomsnitt. Ökningen av den privata konsumtionen var den starkaste . Det var i synnerhet kapitalvaruhandeln som bidrog till konsumtionstillväxten, t.ex. handeln med bilar och delar av den s.k. sällanköpsvaruhandeln. ökade den privata konsumtionen jämfört med . Denna konsumtionsökning var något starkare än vad som förväntades ekonomiska vårproposition. Framförallt var det handeln med bilar och sällanköpsvaror som fortsatte att uppvisa en stark försäljningsutveckling. Förra årets ökning av den privata konsum- tionen sammanföll med en minskning av hushållens reala disponibla inkomster. Därmed sjönk hushållens sparkvot, definierad som sparandet i förhållande till den disponibla inkomsten, till en nivå . Hushållens disponibla inkomster förväntas öka innevarande år och tillväxten i hushållens inkomster förväntas bli ännu starkare 1999. Den gynnsamma inkomstutvecklingen innebär att utrymmet för en privat konsumtionsökning framöver är stort. Konsumtionsutrymmet stärks dessutom av hushållens förhållandevis starka förmögenhetsställning. Den främsta orsaken till den förbättrade förmögenhetssituationen är att värdet av hushållens aktie- och småhusinnehav har ökat . Behovet av att spara av de disponibla inkomsterna har därmed minskat. De låga räntenivåerna underlättar dessutom finansieringen av vissa kapitalvaruinköp, vilket innebär att försäljningsvolymen av kapitalvaror sannolikt tilltar. har situationen på arbetsmarknaden förbättrats. Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten har minskat. Som ett resultat av förbättringen på arbetsmarknaden minskar hushållens osäkerhet vad gäller framtida arbetsinkomster. De svenska hushållens förbättrade ekonomi återspeglas i stor utsträckning av hushållens framtidsförväntningar, som redovisas av i de s.k. Alltfler hushåll bedömer nu att deras egen ekonomiska situation kommer att förbättras framöver och att framtidsutsikterna för den svenska ekonomin är gynnsamma. Dessutom förväntar sig flertalet hushåll att arbetslösheten kommer att sjunka framöver och att inflationen kommer att vara fortsatt låg. Som en följd av den alltmer optimistiska synen har de svenska hushållen minskat sitt sparande. Hushållens sparkvot är låg och bankernas utlåning till hushållen har ökat successivt . Volymen av hushållens totala bankkrediter är emellertid, trots uppgången, betydligt mindre än . Utvecklingen av detaljhandelns försäljning antyder att hushållens minskade sparande har skapat utrymme för bl.a. inköp av hemelektronik och möbler. Handeln med radio- och televisionsutrustning har ökat med jämfört med , och möbelhandeln har ökat med . Dessutom tyder den löpande statistiken över totala nybilsregistreringar på att även nybilsinköpen har ökat kraftigt. Diagram 9.1 Privat konsumtion och disponibel inkomst Miljarder kronor, 1991-års priser Sammantaget förväntas hushållens totala efterfrågan öka ytterligare , främst som en följd av ökade disponibla inkomster, förbättrade arbetsmarknadsförhållanden och mycket positiva framtidsförväntningar. Den totala privata konsumtionen förväntas öka 1998 och 1999. Därmed upprevideras bedömningen som gjordes i vårpropositionen . Konsumtionstillväxten förväntas sedan avta till respektive . Den avtagande tillväxttakten i den privata konsumtionen är huvudsakligen ett resultat av att hushållen under både 1998 och 1999 i stor utsträckning beräknas uppgradera och ersätta slitna kapitalvaror. Dessa konsumtionsutgifter förväntas återgå till långsiktigt normala nivåer, vilket resulterar i en svagare ökning av hushållens totala konsumtionsutgifter. Det finns naturligtvis flera moment av osäkerhet i bedömningen av hushållens konsumtionsutveckling . I synnerhet gäller detta eventuella effekter på hushållens framtidsförväntningar, och därmed effekter på deras konsumtionsbeteende, av diverse makroekonomiska händelser, såväl inhemska som internationella. Det är t.ex. tänkbart att den asiatiska krisen blir djupare och att dess effekter på den svenska ekonomin får återverkningar på hushållens konsumtionsbeteende. Hushållens förmögenhetsställning påverkas negativt av en global nedjustering av aktiepriserna. Det är emellertid troligt att det kortsiktiga beroendet mellan hushållens konsumtionsutgifter och priserna på aktier är förhållandevis begränsat. Anledningen är att hushåll i allmänhet strävar efter att utjämna sina konsumtionsutgifter över tiden. 10 Investeringar Investeringskonjunkturen tog fart . Den totala investeringsvolymen steg med jämfört med . Sammantaget beräknas de totala bruttoinvesteringarna öka med 1998 och 1999. Den starka produktionsökningen inom såväl industrin som den privata tjänstesektorn väntas medföra en stigande investeringsaktivitet inom näringslivet. Inom den exportinriktade delen av näringslivet avtar dock investeringarnas tillväxttakt successivt, medan utbyggnadsbehovet inom hemmamarknadssektorerna ökar. Förutsättningar för en viss återhämtning av bostadsinvesteringarna är också goda. Räntorna är låga som hushållens ekonomi förbättras. Under innevarande år bidrar också de offentliga myndigheterna till den starka investeringsexpansionen. Det förklaras av byggnationen av storstadslederna och av en uppgång i de kommunala myndigheternas investeringar. Tabell 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 1997 1997 1998 1999 2000 2001 Näringslivet 183,6 -0,1 10,7 7,1 4,8 3,2 industri 64,1 -6,9 8,0 4,5 4,5 3,0 Övrigt näringsliv 3,3 Bostäder 23,8 -25,7 6,2 23,5 25,0 25,0 Nybyggnad 11,5 -19,2 5,5 32,0 Ombyggnad 12,3 -32,0 7,1 14,0 -9,4 1,4 Totalt 237,9 -4,8 9,8 8,0 6,8 5,9 Maskiner 136,2 2,8 11,1 6,2 4,5 3,2 Byggnader 101,7 -13,2 8,3 10,4 9,7 9,3 Källor: och . förutses investeringskvoten, dvs investeringarna som andel av BNP, åter närma sig de nivåer som rådde . De senaste årens låga investeringskvoter kan delvis förklaras av behovet att anpassa kapitalstocken för bostäder till långsiktigt hållbara nivåer. Därtill har sannolikt den höga realräntan också bidragit till de låga investeringsnivåerna. I den medelfristiga kalkylen utgör de låga räntorna och den relativt höga lönsamheten i näringslivet goda förutsättningar för en fortsatt expansion. Den relativt höga investeringsaktiviteten är också en förutsättning för att kostnadsdrivande flaskhalsar ska kunna undvikas. Därtill bidrar också den goda tillgången på arbetskraft till den gynnsamma tillväxtmiljön . Bostadsproduktionen antas gradvis normaliseras till följd av stigande disponibelinkomster och den positiva sysselsättnings-utvecklingen. Nivån på bostadsinvesteringarna förutses dock även vara låg jämfört med 1980-talets nivå. 10.1 Näringslivets investeringar Diagram 10.1 Investeringar som andel av BNP priser, procent Industrins investeringar har legat på en mycket hög nivå, vilket främst kan förklaras av den kraftiga ökningen av exporten samt en hög lönsamhet. Även om industrins investeringar tillfälligt föll tillbaka innebar de ändå att produktionskapaciteten byggdes ut ytterligare. Till följd av den kraftiga produktionsökningen steg kapacitetsutnyttjandet. Den utvecklingen har fortsatt under årets inledning, trots att industrins konjunkturläge tyder på en viss avmattning. uppgick resursutnyttjandet till , vilket är en nivå då investeringarna bör öka avsevärt för att flaskhalsar i produktionen skall kunna undvikas. Därtill stimuleras investeringarna av att lönsamheten förväntas öka ytterligare under innevarande år från en redan i utgångsläget hög nivå. Den internationella prispressen har visserligen tilltagit , men är produktivitetsutvecklingen fortsatt gynnsam och löneutvecklingen återhållsam. Enligt investeringsenkät planerar industriföretagen för kraftiga investeringsökningar . Med tanke på det osäkra konjunkturläge som uppstått till följd av Asienkrisen, är det rimligt att en del av de planerade investeringarna förskjuts . Enligt nationalräkenskaperna steg emellertid industrins investeringar med jämfört med . indikerar den senaste kvartalsbarometern att industrins kapacitetsutbyggnad fortsätter i stor omfattning också . Investeringarna bedöms därför öka i industrin 1998 vilket innebär att kapitalstocken byggs ut med . Investeringsvolymerna blir mycket stora inom verkstadsindustrin som gynnas av den goda investeringskonjunkturen i . beräknas investeringarna öka med . Resursutnyttjandet förutses också ligga på en hög nivå. Detta i kombination med en hög lönsamhet utgör gynnsamma förutsättningar för en fortsatt kapacitetsutbyggnad. Både privat konsumtion och export ökar i betydande omfattning, vilket bör innebära avsevärda investeringsökningar inom såväl konsumtions- som investeringsvaruindustri. Tabell 10.2 Övriga näringslivets investeringar 1997 1996 1997 1998 1999 Jordbruk och skogsbruk 8,9 6,0 7,1 4,4 4,1 Energi och vattenverk 14,1 -4,1 3,3 10,4 14,4 Byggnadsindustri 4,6 -2,0 13,4 4,0 11,0 Handel 17,2 0,4 4,3 20,0 17,0 Finansiell verksamhet 2,5 -15,1 30,5 15,0 11,0 Företagstjänsteverksamhet 14,1 0,2 6,3 16,0 7,0 Hushållsverksamhet 11,2 -3,1 13,5 5,0 5,0 Fastighetsverksamhet 7,7 15,2 2,8 9,0 16,0 Övrig tjänsteverksamhet 39,2 -1,6 -1,6 12,3 1,8 därav samfärdsel 24,4 11,6 -3,2 19,0 -2,0 Summa 119,5 0,3 3,8 12,1 8,4 Källor: och . Investeringarna inom övrigt näringsliv ökade mer än förväntat . En mycket kraftig expansion noterades i sektorer som i stor utsträckning påverkas av hushållens efterfrågan. Inom exempelvis varuhandeln ökade investeringsvolymerna med jämfört med . För såväl 1998 som 1999 beräknas investeringarna öka starkt inom de flesta delsektorer inom övrigt näringsliv. En sådan utveckling stöds av resultaten från investeringsenkät . En kraftig produktionsökning och låga räntor utgör gynnsamma förutsättningar för en betydande utbyggnad av kapaciteten under prognos- perioden. Tillgängliga indikatorer tyder också på en markant ökning av investeringsaktiviteten framöver. Priserna på kommersiella fastigheter har för riket som helhet ökat . har vakanserna inom expansiva regioner minskat i sådan omfattning att nyproduktion av kommersiella lokaler åter blivit lönsam. Av juni månads tjänstebarometer från framgår att konjunkturläget stärktes ytterligare både för arkitekter och för teknisk konsultverksamhet. En uppgång i dessa sektorer förebådar en ökning av investeringar i realkapital med 1/2 till eftersläpning. En del strukturella förändringar bidrar också till investeringsexpansionen framöver. Avregleringen av energisektorn innebär ökade krav på rationaliseringar. Detta tillsammans med det statliga energiomställnings- programmet, i vilket det finns avsatt ca , innebär en betydande investeringshöjning inom energisektorn. väntas statliga infrastruktur- satsningar såsom byggandet av med tillfartsleder, samt ökade järnvägs- investeringar bidra till investeringsökningen inom övrigt näringsliv. Sammantaget beräknas investeringarna inom övrigt näringsliv öka och med 1999. Därmed stiger resursutnyttjandet något fram . Det finns dock en viss osäkerhet i bedömningen över investeringsutvecklingen framöver. Under tidigare konjunkturuppgångar har det funnits en tendens till en snabbare ökningstakt än den här redovisade prognosen. 10.2 Bostäder Bostadsbyggandet ökade jämfört med . låg dock bostadsbyggandet på en rekordlåg nivå. Bostadsbyggandet har sedan lågkonjunkturen legat på en historiskt mycket låg nivå. Detta har inneburit att bostadsstocken gradvis anpassats till en ny jämviktsnivå. Minskningen av bostadssubventionerna till motsvarande av räntekostnaden är i stort sett genomförd, som de allmänna ekonomiska förutsättningarna för en ökad efterfrågan på bostäder snabbt förbättras. Hushållens disponibla inkomster beräknas öka kraftigt efter en lång stagnationsperiod och sysselsättningen tar fart. Därigenom finns förutsättningarna för en markant uppgång i bostadsproduktionen. Diagram 10.2 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter Tusental Bostadsbyggandet har varit lågt på grund av att priserna på andrahandsmarknaden i allmänhet understigit nyproduktionskostnaden. Sedan priserna på småhus stigit för riket som helhet , har skillnaden mellan priserna på andrahandsmarknaden och nyproduktionskostnaden reducerats till . De regionala skillnaderna är emellertid mycket stora. I de flesta tillväxtområden är nyproduktion lönsam som antalet tomma lägenheter är lågt. I andra områden kommer det inte att bli lönsamt att bygga nya bostäder och vakans-graden är mycket hög. Den bostadspolitiska propositionen beslutades av . Därmed undanröjdes den osäkerhet som omgärdat den framtida bostadsfinansieringen, vilket främjar byggandet av nya bostäder. Därutöver bör sänkningen av fastighetsskatten från till av taxeringsvärdet liksom den nu föreslagna tillfälliga sänkningen av fastighetsskatten på flerbostadshus, leda till en högre bostadsefterfrågan. Enligt Konjunktur- institutets kvartalsbarometer synes bostadsbyggandet vara på väg mot en påtaglig återhämtning. Långa projekteringstider torde innebära att en mer markant uppgång i bostadsbyggandet märks först . Sammantaget beräknas antalet påbörjade lägenheter stiga till drygt 12 000 och till 17 000 . Enligt uppgår det långsiktiga behovet av nya bostäder till 30 000- 35 000 . Ombyggnationen av bostäder har också legat på en mycket låg nivå även om det temporära stimulansbidraget tillfälligt drog upp ombyggnadsvolymerna . Den tidigare låga lönsamheten i branschen samt hushållens svaga inkomstutveckling har sannolikt lett till att en del ombyggnader skjutits . De låga räntorna som gradvis stärker bostadsföretagens finansiella ställning, i kombination med hushållens relativt starka inkomstutveckling, bör dock innebära att ombyggandet närmar sig en mer långsiktig jämviktsnivå. Antalet påbörjade ombyggnader av flerbostadshus var emellertid fortsatt lågt . Detta beror sannolikt på den osäkerhet som då rådde om det framtida bostadsfinansieringssystemet. steg ombyggnationen av egnahem. finns det, vid sidan av räntebidrag till ombyggnad, möjlighet att få del av stödet till ekologisk hållbar utveckling, vilket bidrar till att stimulera ombyggnadsverksam- heten. 10.3 Lagerinvesteringar De totala lagerförändringarnas effekt på BNP- tillväxten förväntas bli neutral såväl som . Lagerinvesteringarna enligt primärstatistiken och nationalräkenskaperna skiljer sig emellertid delvis åt, vilket försvårar tolkningen av lagerutvecklingen. genomfördes en viss lageruppbyggnad inom industrin. växte produktionen snabbt och den nedgång i lagerkvoten, dvs. lagerstocken i förhållande till produktionen, som inleddes fortsatte. Inledningsvis har industriproduktionen mattats något och barometer för industrin från indikerar ett ökat missnöje med färdigvarulagrens storlek. Under loppet av 1998 beräknas emellertid efterfrågan tillta, vilket begränsar tillväxten av färdigvarulagren. I stället förväntas den prognostiserade uppgången av industriproduktionen och medföra att lagren av insatsvaror och varor i arbete ökar. Prognoserna för produktionen och lagerförändringarna innebär att lagerkvoten fortsätter att falla såväl som . Den internationella utvecklingen utgör emellertid en risk i prognosen. Tillväxten av order från exportmarknaderna har stannat av och om den internationella efterfrågan viker ytterligare kan en oönskad lageruppbyggnad ske inom industrin, med en uppgång i lagerkvoten som följd. En sådan utveckling skulle kunna ändra förloppet till en snabbare uppbyggnad av industrins lager som följs av en lagerreducering . växte lagren inom både detalj- och partihandeln. Lageruppbyggnaden inom detaljhandeln kan sättas i samband med uppgången i den privata konsumtionen . Hushållens efterfrågan beräknas tillta framöver, vilket sannolikt innebär en något ökad lagerhållning för detaljhandeln som helhet. Uppgången i hushållens efterfrågan, tillsammans med en ökad industriproduktion, beräknas också bidra till att lagerhållningen ökar inom partihandeln . Sammantaget beräknas de totala lagren och växa i ungefär samma omfattning som . Detta innebär att tillväxtbidraget från lagerinvesteringarna kommer att ligga nära noll båda åren. Tabell 10.3 Lagerförändringar och lagerbidrag Miljoner kronor, priser 1996 1997 1998 1999 Jord- och skogsbruk 33 -102 -100 -100 Industri 1161 -1831 2900 2800 El-, gas- och värmeverk 129 -324 0 0 Handel -4747 8996 5900 6200 Summa -3424 6739 8700 8900 BNP-bidrag -1,1 0,7 0,1 0,0 Källor: och . Den offentliga sektorn De offentliga finanserna har stärkts kraftigt och beräknas det finansiella sparandet i den offentliga sektorn visa ett överskott, som sedan växer . Det statliga lånebehovet, som uppgick till ca , har vänts så att statsskulden kan börja amorteras . Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Finansiellt sparande uppgick underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande till ca . Därmed hade underskottet, mätt som andel av BNP, reducerats till från . väntas de offentliga finanserna visa ett överskott på ca eller av BNP. Av detta överskott beror emellertid på att AP-fondens innehav av svenska fastigheter överförs till bolagsform. Överföringen tillgodoräknas det finansiella sparandet eftersom aktier till skillnad från fastigheter betraktas som finansiella tillgångar i nationalräkenskaperna. Exklusive denna bokföringsmässiga effekt uppgår överskottet således till av BNP. De utdelningar från det statliga fastighetsbolaget som ägt rum tillgodoräknas inte det finansiella sparandet. beräknas ett överskott på av BNP. Överskottet stiger sedan som andel av BNP till och till , se tabell 11.1. Förstärkningen av det finansiella sparandet sker genom att utgifterna som andel av BNP (utgiftskvoten) minskar. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, löpande priser 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomster 1092,8 1148,1 1163,8 1201,9 av BNP 62,8 63,3 61,7 60,7 60,0 Skatter och avgifter 941,7 992,9 1014,8 1053,5 av BNP 54,2 54,8 53,8 53,2 53,0 Kapitalinkomster 84,6 85,1 77,3 75,8 70,4 Övriga inkomster 66,4 70,1 71,7 72,6 74,8 Utgifter 1111,9 1110,1 1142,5 1155,5 av BNP 63,9 61,3 60,6 58,4 56,7 Transfereringar 506,3 510,5 519,1 514,7 520,8 Konsumtion och investeringar 491,7 496,1 529,3 550,2 570,1 Ränteutgifter 113,9 103,5 94,2 90,6 81,6 Finansiellt sparande -19,1 38,1 21,3 46,4 av BNP -1,11 2,11 1,1 2,3 3,3 Finansiell ställning Nettoskuld 376,8 338,1 310,5 265,4 av BNP 21,7 18,7 16,5 13,4 9,6 Konsoliderad bruttoskuld2 1331,8 1319,2 1321,8 1280,1 av BNP 76,6 72,8 70,1 64,7 55,8 1 Enligt de regler som gäller inom EU uppgick det finansiella sparandet som andel av BNP till -0,och beräknas till . 2 Den konsoliderade skulden är definierad enligt EU:s konvergenskriterier (). Källor: , , , och . som började sjunka 1994, beräknas gå ned från till . Av denna nedgång på svarar sänkta ränteutgifter för . I övrigt beror minskningen huvudsakligen på att transfereringsutgifterna ökar långsammare än BNP. Utgifterna för den offentliga verksamheten i form av konsumtion och investeringar sjunker med av BNP . Efter en tillfällig ökning sjunker även inkomsterna som andel av BNP. Nedgången beror såväl på att skattekvoten minskar som på att ränteinkomsterna sjunker. Nedgången av ränteinkomsterna är till stor del en effekt av pensionsreformen, som innefattar en reducering av AP-fondens tillgångar. Jämfört med bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen har prognosen för det finansiella sparandet reviderats upp , även med beaktande av de efter vårpropositionen föreslagna skattesänkningarna och utgiftsökningarna. Den redan beslutade sänkningen av fastighetsskatten samt förslagen om skattereduktion och höjda pensioner beräknas belasta det offentliga sparandet med ca 1999. Bedömningen av de offentliga finanserna exklusive dessa åtgärder har således förändrats i ännu mer positiv riktning. Skatteinkomsterna har visat sig bli betydligt större än vad som tidigare prognostiserats och bedömningen har också reviderats upp. Därtill är räntenivån och följaktligen de offentliga ränteutgifterna lägre än vad som beräknades i vårpropositionen. Exklusive den sänkta fastighetsskatten och de nu föreslagna åtgärderna har sparandet reviderats upp något även .