prop · GM0361 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta inte bara för att högskolorna skall kunna skapa mer ändamålsenliga utbildningsprogram, som kan tillgodose olika intressenters behov, utan också för att dra ömsesidig nytta av de olika parternas speciella profiler och kontaktytor i . Forskare är ofta en resurs som inte tagits till vara i syfte att höja profil i , t.ex. i anslutning till större uppvaktningar, delegationsresor eller stats- och ministerbesök. Akademisk verksamhet har generellt sett mycket hög status i där det också förekommer betydligt tätare relationer mellan universitetsinstitutioner och regeringar, ministerier och näringsliv än vi är vana vid i och . För näringslivet finns ett stort område för samverkan med de tekniska högskolorna relaterad till tillämpad naturvetenskaplig forskning och teknologiutveckling i . tekniska högskolor håller på att etablera ett fastare samarbete med asiatiska systerinstitutioner, vilka är under stark utveckling i många länder. Här skulle ökad samverkan ge svenska företag, i synnerhet inom högteknologiområdet, nya rekryteringskanaler och bättre tillgång till lokal spetskompetens och lokala forskningsresurser i . Det fordras ett större mått av samverkan för att uppnå synergieffekter som bidrar till att öka synlighet i . Riktlinjerna för ett sådant framtida samarbete skulle kunna dras upp vid en konferens med aktörer från olika samhällssektorer. kommer även fortsättningsvis att tillsammans med olika institutioner och organisationer regelbundet anordna seminarier med svenska och internationella analytiker om samtida frågor i . Det är viktigt att de kontakter och det nätverk mellan företrädare för olika delar av samhället som etablerats i anslutning till vidmakthålls och utvidgas. Språkstudier () har i den s.k. småämnesutredningen, som överlämnades till regeringen , föreslagit att språkutbildningen vid universiteten i bl.a. asiatiska språk utökas. Utredningen har konstaterat att det ökade behovet av kunskaper i kinesiska, japanska och koreanska, men även indonesiska och thai, hänger nära samman med tilltagande ekonomiska och politiska betydelse i världen. Det rikskinesiska språket, mandarin, håller på att inta positionen som det viktigaste språket vid sidan om modersmålet och engelskan i . Kanaler som gör det möjligt för svenska studenter att läsa mindre asiatiska språk vid de stora språkinstitutionerna i , , och finns genom studentutbytesavtalen inom EU. Ökat studentutbyte Studentutbyte är en viktig komponent i relationer med länderna i . Det bidrar till ett förstärkt asiatiskt perspektiv i utbildningen och skapar nya nätverk med betydelse inte bara för svensk forskning och utbildning utan även för andra sektorer i samhället. tar med nödvändighet emot färre asiatiska studenter än större europeiska länder, men uppvisar en positiv utveckling det , då antalet studenter från sjufaldigats, antalet studenter från femfaldigats och antalet studenter från resten av regionen fyrfaldigats. Detta är en avspegling av de initiativ som universitet och högskolor tagit, vilka gjort de asiatiska studenterna till den största gruppen vid våra lärosäten från världen utanför EU. var 1995 det sjätte största mottagarlandet i . Obalansen mellan antalet asiatiska gäststudenter och antalet egna studenter i kännetecknar alla europeiska länder. , och har emellertid kommit längre än de mindre länderna att bryta bristen på balans. Av de 17.000 svenska studenter som /97 tog möjligheten att studera utomlands på egen hand reste till andra länder i , till och endast en procent till , främst till , , och . Hur kan andelen svenska studenter vid asiatiska lärosäten ökas? Det är svårt att motivera svenska studenter att vistas vid universitet i . Det anses besvärligt, kostsamt och inte särskilt meriterande. Så länge det måste ske med stöd av enbart studiemedel är det bara en liten grupp entusiaster som vågar ta steget. Svenska studenter i I utredningen och forskning för strategisk internationalisering föreslår och Sida gemensamt inrättandet av ett nytt högskoleprogram, , inriktat på länder utanför och . Det ekonomiska ansvaret för programmet skulle Sida ha. Programmet är utformat efter mönster av det etablerade Erasmus- programmet för . Syftet är att stärka den svenska högskole- utbildningens samarbete med och kunskap om länder i , och . Svenska studenter skall ges möjlighet att tillbringa en eller två terminer vid en högskola utanför OECD-området. Programmet är tänkt att också möjliggöra för svenska lärare att verka i ett annat språk- och kulturområde än det han/hon är van vid. skall svenska studenter ges tillfälle att få undervisning av utländska lärare från någon av dessa regioner. Målsättningen är att antalet studenter som läser i länder utanför OECD-området skall fördubblas från dagens 600 till 1.200. Programmet skulle innebära ökade möjligheter för svenska studenter att fördjupa sina kunskaper om bl.a. . Det är viktigt att möjligheten till studiemedel vid studier i finns kvar. Sidas s.k. minor field studies-program (MFS) är det största externa programmet för studier i länder utanför och . ges omkring 400 studenter möjlighet till cirka tre månaders fältarbete i länder utanför och , främst i anslutning till examensarbeten på C- eller D-nivå. En stor andel reser till , främst till de länder som ingår i biståndsprogram. Diskussioner pågår om att bredda programmet till fler länder då antalet MFS-studenter blivit så stort att de prioriterade länderna får svårigheter att ta emot dem. Det finns flera statliga och privata fonder som delar ut anslag för studier och forskning utomlands. främjar utbyte i båda riktningarna. Stiftelsens modell skulle kunna utvecklas även för andra länder, t.ex. och . EU:s program för visar ett intressant alternativ på kombinationen studier och praktiktjänstgöring. Denna form av samverkan mellan näringsliv och stat skulle kunna användas för att göra intressantare för studenter med en ämneskunskap. Studier i skulle kunna kombineras med några månaders praktiktjänstgöring på ett svenskt företag eller en svensk myndighet i regionen. Asiatiska studenter och forskarstuderande i Hur kan öka antalet asiatiska studenter i ? Det ovan nämnda Linnaeusprogrammet för student- och lärarutbyte skall stimulera student- och lärarutbyte i båda riktningarna. Studenter från länder utanför och skall ges tillfälle att studera en eller två terminer i . Regeringsuppdraget till Sida att lämna förslag till ett program för Palmestipendier kan också leda till ökade möjligheter för asiater att studera i . Programmet skall bidra till kapacitetsuppbyggnad i , och , bidra till att skapa långsiktiga relationer mellan , svenskar och svensk erfarenhet och personer i , och , samt indirekt stödja international- isering. Ämnen skall väljas där har komparativa fördelar som kan utnyttjas inom programmet och förväntas vara efterfrågade av stipendiater från utvecklingsländer. Man skall särskilt beakta kvinnors och eftersatta gruppers behov. av högre utbildning och forskning (STINT) inrättades 1994 för att främja internationalisering av svensk högre utbildning och forskning. Stödet till utbyte med och dominerar, men vissa program är framförallt inriktade mot s.k. dynamiska ekonomier i , och . STINT beviljar stöd till unga akademiker för studier på mastersnivå i . Sådana stipendier finns för , , , , , , , och . har STINT avsatt särskilda medel för att främja kunskapsutbyte med universitet och högskolor i , , och . STINT ger stöd till långsiktigt bilateralt samarbete mellan svenska och utländska forskargrupper genom STINT Fellowship Programme. STINT har 1998/99 50 pågående projekt av vilka 12 är med länder i (, , , , , och ). har ett gäststipendieprogram för studenter från länder utanför och , framförallt biståndsfinansierat. och högskolor kan söka SI:s internationella forskarstipendier för att inbjuda utländska forskare för forskningsvistelse i . Syftet är att ge svenska högskoleinstitutioner möjlighet att knyta till sig utländska kvalificerade forskare. Programmet för expertutbyte med utvecklingsländer vänder sig till högre befattningshavare, experter och personer av betydelse för kunskapsuppbyggnad inom samhällsliv och forskning. Syftet är att stödja kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan och utvecklingsländer inom områden som efterfrågas av utvecklingsländer och där anses ha särskild kompetens. Initiativ inom programmet skall komma från en svensk organisation, således även enskilda organisationer och svenska utlandsmyndigheter. Programmet kan utnyttjas med kort varsel och kan användas för expertbesök i båda riktningarna. och dominerar bland länderna i , men även , , och är väl företrädda bland beviljade ärenden. Genom stöd från Sida utvidgades expertutbytesprogrammet kraftigt . Utbyggt forskningssamarbete En snabb ökning har skett det senaste årtiondet i kontakterna mellan svenska och asiatiska universitet och många nya samarbetsavtal har undertecknats. Trots detta gick mindre än en procent av landets samlade forskningsråds- och forskningsstiftelsefinansiering till kompetens- uppbyggnad om 1997. Målet bör vara att avsätta väsentligt större resurser för Asienrelaterad forskning. Ett omfattande samarbete har under byggts upp med länder i inom ramen för utvecklingssamarbetet. En markant utvidgning ter sig naturlig då Sida (SAREC) nu expanderar denna del av sin verksamhet. För att en expansion till flera länder skall vara möjlig krävs att stödet i växande omfattning utgår till ett decentraliserat, forskarinitierat samarbete mellan institutioner i och i utvecklingsländerna. Stöd till asiatisk forskning inom utvecklingssamarbetet Utbildning och forskning utgör viktiga inslag i det svenska utvecklings- samarbetet som alltmera betonar institutions- och kapacitetsuppbyggnad. På utbildningsområdet har tonvikten traditionellt legat på primärskola, yrkesutbildning och specialutbildning, men omfattar den också olika former av högre utbildning. På den högre utbildningens område har Sida bl.a. stött ett regionalt masters-program i ekonomi i och ett i . Utbildning på masters-nivå ingår vidare som en del av flera av Sidas insatser för stöd till forskning. På forskningens område utgår huvuddelen av Sidas stöd via forskningssamarbete med tre länder: , och . Med har haft ett forskningssamarbete. I ligger fokus på naturvetenskap och teknik, bl.a. bioteknik, elteknik, marin miljö samt förnybar energi. En ökad satsning på samhällsvetenskap har dock inletts liksom stöd till IT- utveckling vid landets universitet. I omfattar samarbetet bl.a. hälsa, naturresurshushållning, teknik samt forskning avseende ekonomiska och sociala reformer. Forskningssamarbetet med omfattar bl.a. livsmedelsteknik och förnybar energi. I samtliga landsamarbeten deltar svenska forskningsinstitutioner. Under 1997-98 genomfördes ett omfattande planeringsarbete i i syfte att utvidga forskningssamarbetet genom ett forskningsprogram som syftade till ett projektsamarbete inom teknikområden av ömsesidigt intresse mellan indiska och svenska forskare. Som ett nytt element i det biståndsfinansierade forskningssamarbetet skulle ett av de svenska forskningsråden, teknikforskningsrådet (TFR), handlägga programmet. Beredningen av Indienprogrammet vilar dock nu som en följd av att avbröt beredning av nya insatser i utvecklingssamarbetet med efter landets kärnvapenprov . Vid sidan av det bilaterala forskningssamarbetet finns några regionala forskningsinsatser, bl.a. avseende förnybar energi, marin ekologi och miljöekonomi. Svenskt forskningssamarbete med stöds också via Sidas särskilda program för svensk u-landsforskning (Sidas u-landsforskningsråd), vilket f.n omfattar ca . Vidare utgår stöd till ett flertal projekt för forskningssamarbete inom demokrati och mänskliga rättigheter intar dock inte någon framskjuten plats i Sidas totala forskningsstöd. av totalt gick 1997 till projekt som helt eller delvis fokuserade på (drygt 100 projekt). Ett program för forskarinitierade projektsamarbeten mellan institutioner i och utvecklingsländer inom områden av ömsesidigt intresse och bred utvecklingsrelevans torde kunna öka omfattningen av det bistånds- finansierade forskningssamarbetet med och utvidga det till fler länder. Sidas internationella kurser Omkring 600 personer från deltar i Sidas internationella kurser. Syftet är att främja kompetensutveckling i låg- och medel- inkomstländer genom att förmedla kunskap som är av strategisk betydelse för samarbetsländernas utveckling. ges omkring 70 kurser. Flertalet kurser sträcker sig över . Normalt arrangeras kurserna i , ibland med uppföljningsseminarier i deltagarnas hemländer. Kursprogrammet omfattar områden där har kunskaper som är av strategisk betydelse för utvecklingen i utvecklingsekonomier, t.ex. telekommunikation, energi, miljö, demokrati och mänskliga rättigheter. Kurserna skapar på ett värdefullt sätt bredare kontaktytor mellan och bl.a. . Regeringen anser därför att kurserna skall byggas ut ytterligare. Möjligheten att hålla kurser som bara anknyter till en specifik region kommer att prövas liksom möjligheten att förlägga kurser i regionen. I samarbete med näringslivet och främjandeorgan skulle kursdeltagarna kunna ges information om och svenskt näringsliv. Samverkan och behovet av långsiktiga forskningsprogram Det finns ett antal små institutioner och forskningsmiljöer utspridda i olika länder i som arbetar med . EU har planlagt en rad nya asiatisk-europeiska samarbetsprogram på det akademiska området. Ett annat steg togs 1994 av (), som är de europeiska forskningsrådens sam- organisation, genom upprättande av en med representanter för ledande institutioner på området från nio europeiska länder. ASEM-processen förväntas bli katalysator för ett kraftigt förstärkt samarbete mellan och på det akademiska och intellektuella området. Ett nätverk, (), bildades efter ASEM:s första toppmöte i för att sammanföra institutioner i och sysselsatta med strategiska studier och forskning kring internationell politik. Syftet är bl.a. att utveckla en plattform för informell dialog mellan och kring säkerhetspolitiska frågor. I CAEC nätverket ingår i . Ett annat program är Programme for Linkages () initierat av forskningsinstituten i och , som i samarbete med ASEF anordnar symposier för samarbete på det samhällsvetenskapliga området. skall förbereda sig på att ta aktiv del i denna nya typ av interkontinentalt akademiskt samarbete genom att ta initiativ på områden där det finns möjlighet för vårt lands forskare att spela en framträdande roll. Prioriteringar: Att utveckla relationerna till på utbildningens och forskningens områden är av central betydelse för breddningen och fördjupningen av relationer till . Det är i intresse att ett växande antal svenska studenter genom utbildning och forskning kommer i kontakt med och att väsentligt fler asiater ges möjlighet till utbildning och forsknings- kontakter med . kommer ett program för utbyggt studentutbyte, , att framläggas av Sida. Utvecklingen i skapar nya möjligheter på forskningens område till ömsesidigt fruktbart samarbete. Behovet av stöd är stort i många länder. Genom ett utbyggt forskningssamarbete delvis inom utvecklingssamarbetets ram skulle nödvändig bredd uppnås. I fram- tiden bör det biståndsfinansierade samarbetet utsträckas till fler länder genom forskarinitierat samarbete mellan institutioner i och länderna i . finns fyra institutioner för Öst- och Sydöstasienstudier i medan det saknas en institutionell bas för akademisk kompetens- uppbyggnad om det samtida . Något av universiteten bör utgöra bas för framtida utbildning och forskning om . En inventering av befintlig kompetens på detta område kommer att göras av Sida i syfte att identifiera en lämplig centrumbildning för en sådan satsning. För att underbygga ett förstärkt svenskt Asienkunnande , fordras ett utökat samarbete mellan de forskarutbildande institutionerna kring handledningsresurser och forskarkurser. Ett första steg kunde vara att anordna en konferens med ledande representanter för olika högskolor och större Asienprogram inom dessa för att inventera behov, möjligheter och tänkbara former för förstärkt samverkan. Språkutbildning vid universiteten i de stora asiatiska språken behöver förstärkas. kommer i sin dialog med lärosätena att verka för att genom en tydligare ansvarsfördelning uppnå ett utökat samlat utbud av språkutbildning. Utbyte med förekommer inom ramen för såväl det reguljära utbildningsväsendet som i näringslivets regi. Möjligheterna till sam- verkan mellan stat och näringsliv måste tas till vara. I detta syfte kommer en konferens att arrangeras med representanter för regerings- kansli, berörda myndigheter, universitet och högskolor samt närings- livet. 5.7 Folkrörelser och gränsöverskridande nätverk Folkrörelserna har spelat en central roll i det svenska samhällets utveckling under det gångna seklet. Knappast något annat samhälle i världen är så rikt på enskilda organisationer som . uppgår det totala antalet till mer än 200.000, från fackliga organisationer med hundratusentals medlemmar till små organisationer i ett enda samhälle eller aktionsgrupper i en enda fråga. Folkrörelser och enskilda organisationer har också spelat en huvudroll i internationaliseringen av , allt ifrån missionen som senare hälft upprättade förbindelser mellan församlingar i och samhällen i och , till det internationella fackliga arbetet och det u-landsengagemang som ledde till framväxten av hjälper-insamlingar och det statliga biståndet. En bärande idé bakom biståndets framväxt var att rättvisa hemma och ute i världen var två oskiljaktiga uttryck för samma solidaritetstanke. är över 300 organisationer engagerade i ett hundratal länder genom närmare 2.000 projekt. Kontakterna mellan svenska folkrörelser och enskilda organisationer och organisationer i är vittförgrenade. Landavsnitten i skrivelsen ger en idé om de nätverk som redan existerar. Kontakter i någon form förekommer med praktiskt taget samtliga länder i . De avser såväl , med vilket bl.a. fackföreningsrörelsen har omfattande kontakter, som utvecklingsländerna i . Huvuddelen av det arbete som svenska organisationer bedriver i bedrivs med stöd av Sida. gick - ca - av Sidas anslag för enskilda organisationer till verksamheter i , jämfört för och för . De överlägset största mottagarländerna i var och som tillsammans mottog en tredjedel () av de totala utbetalningarna över detta anslag. Därefter kom , som är Rädda barnens största enskilda samarbetsland i . Samarbete i någon form förekom med 14 länder jämte i Öst-, Sydöst- och . Fattigdomsfrågorna har varit centrala i organisationernas arbete, ofta med mobilisering av målgruppen för insatsen som en viktig arbetsmetod. Rättighetsfrågor och organisationsutveckling har vuxit fram som bärande teman. Så har alltid varit fallet i det fackliga sam- arbetet. Tyngdpunkten har därmed förskjutits mot insatser som syftar till att på olika sätt driva på lagstiftnings- och opinionsbildningsarbetet inom områden av vital betydelse. Sådant arbete förutsätter framväxten av starka organisationer i det enskilda landet och stöd till organisationsutveckling i sig har följaktligen fått en alltmera framskjuten plats i arbetet. finns också särskilda medel för stöd genom svenska politiska partier för utvecklingsinsatser i Öst- och och utvecklingsländer. En växande del av organisationernas insatser är inriktade på att stärka respekten för mänskliga rättigheter. Inom ramen för Sidas insatser för att främja demokrati och mänskliga rättigheter utgår också ett betydande direktstöd till enskilda organisationer i mottagar- länderna som arbetar för detta mål. Att medverka i utvecklingen av det civila samhället har blivit ett huvudmål i organisationernas arbete. I Sidas nya riktlinjer för bistånd genom enskilda organisationer ges denna uppgift högsta prioritet. Fackföreningsrörelse, folkrörelser och enskilda organisationer Folkrörelserna och de enskilda organisationerna har en mycket viktig roll i breddningen och fördjupningen av våra kontakter med samhällena i . Genom utvecklingen i växer utrymmet för mera omfattande folkrörelsebaserade kontakter. Globaliseringen ställer nya krav på det globala civila samhället. Några områden synes särskilt viktiga då man betraktar . Det är angeläget med en utveckling på den fackliga sidan som kan balansera de starka ekonomiska krafterna. Mycket görs redan i form av internationellt fackligt samarbete, mer skulle kunna göras på detta område, som är av central betydelse också för demokratiutvecklingen. Barnens situation och särskilt barnens rättigheter är ett annat område som förtjänar hög prioritet. Miljön är ett tredje. Utvecklingen i kan inte vändas utan aktiva inhemska miljöorganisationer som spelar en roll liknande den som sådana organisationer spelade i då miljömedvetandet på allvar väcktes. Kvinnors situation och jämställdhet är ett fjärde, de handikappades rätt ett femte. På samtliga dessa områden finns i en stark bas att bygga på. Med anledning av utredningens förslag avser Sida att tillsammans med de svenska folkrörelserna arrangera en konferens med företrädare för svenska och asiatiska organisationer på temat "de enskilda organisationernas roll i samhällen i förändring". En viktig fråga är hur kontakter mellan folkrörelser, intresseorganisationer och skolor. kan bli en vital del av relationerna också till regionens mest utvecklade länder, länder som och . Av stort värde vore t.ex. kontakter mellan lärarförbund och enskilda skolor i vårt land och dessa länder. Folkrörelser och enskilda organisationer i de asiatiska samhällena Länderna i uppvisar mycket stora variationer vad gäller utrymmet för och förekomsten av folkrörelser och enskilda organisationer. Relationen mellan stat och organisationer skiljer sig mycket åt, likaså de roller som organisationer spelar i samhällena. En sak har dock flertalet länder i gemensamt - att enskilda organisationer är en faktor av växande betydelse. I vid mening består det civila samhället av de institutioner av icke- kommersiell karaktär som existerar mellan familj och stat. I den meningen har varje samhälle någon form av civilt samhälle i form av religiösa sammanslutningar, skrån, byråd eller liknande. Kastsammanslutningarna i och de islamiska s.k. madrassahskolorna i är två exempel. Inte heller folkrörelser och enskilda organisationer är något nytt i . I har t.ex. den fackliga rörelsen spelat en självständig, om än starkt politiserad, roll och många organisationer växte på ett tidigt stadium fram i den gandhianska traditionen. I har sarvodaya-rörelsen en lång tradition. Det nya är att utrymmet i många länder ökar genom en dynamisk utveckling som resulterat i ny lagstiftning som definierar organisationernas rättigheter och skyldigheter. Såväl antalet organisationer som verksamhetsområdena har ökat kraftigt. Och, vilket i detta sammanhang är det viktigaste, det gäller också antalet självständiga organisationer med fokus på samhällets behov och problem. Det är huvudsakligen fråga om enskilda organisationer snarare än folkrörelser med bred bas i och djup förankring i samhällena. Vår egen starka folkrörelsetradition har få motsvarigheter. Legitimiteten är ofta svag, och beroendet av bistånd ofta sådant att verksamheten skulle upphöra om biståndet upphörde. Uppbyggnaden är inte hållbar. och med 95.000 respektive drygt 20.000 registrerade organisationer representerar den ena polen. Här är utrymmet för organisationsbildning stort och restriktionerna få. Huvudproblemet är organisationernas svaga medlems- och finansieringsbas. Många av dem är mycket små och tillskapade av någon enskild person som, ofta med hjälp av bistånd, velat göra en social insats. Resultaten är, liksom organisationernas livslängd, högst varierande. En del är mycket effektiva. Ett stort dilemma för den utomstående givaren är hur insatsen skall kunna avslutas, då beroendet av bistånd är permanent. Enpartistater som har traditionellt utgjort den andra ytterligheten och gör fortfarande så i viktiga hänseenden.