prop · GM031D11 · 1999-01-01 00:00:00 — Huvudsakligen har ledningstränings- övningar, kaderövningar och fältövningar bedrivits för att bibehålla kompetensen inom befälskadrarna. Inom materielområdet har utvecklingen av den måldetekterande artillerigranaten Bonus, luftvärnsrobotsystem 23 Bamse och krigsbro 6 fortsatt. Dessutom fortsätter utveckling och anskaffning av artillerilokaliseringsradarn . Regeringen konstaterar att mate- rielleveranserna har varit av relativt liten omfattning. Försvarsområdesförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda territoriell verksamhet, skydda för totalförsvaret viktiga resurser, försvara vissa infallsportar samt leda mobilisering och transporter. I programmet ingår 13 försvarsområdesstaber, förband för stads- och gränsstrid, luftvärns- och ingenjörsförband m.m. Sammanlagt omfattar programmet ca 242 000 personer, varav ca 86 000 i hemvärnet. Resultatbedömning Hemvärns- och frivilligutbildningen har genomförts i samma omfattning . Försöksverksamhet med tre månaders plikt- utbildning för frivillig rekrytering till hemvärnet har genomförts. De utbildade har utgjort ett välbehövligt tillskott till organisationen. Försvarsmakten har vidare till regeringen redo- visat hur man avser gå till väga för att öka rekryteringen. Hemvärnets materiella status har ökat . Bland annat har fältuniform 90 slutlevererats och utrustning för mörkerstrid och samband har tillförts. Huvuddelen av försvarsområdesluftvärns- kompanier med direktriktningssikten har organiserats, resterande delar avses organiseras . Armébrigadförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att föra anfallsstrid. är allsidigt sammansatta, har hög rörlighet, gott skydd och stor eldkraft. I programmet ingår fyra infanteribrigader, tre norrlandsbrigader och sex mekaniserade brigader. Resultatbedömning Fortsättningsutbildningen har genomförts på en låg nivå. Detta har inverkat negativt på framför allt reservofficerarnas förmåga att föra förband i fält. Fortsättningsutbildningen har främst omfattat särskilda övningar för befäl, ledningsträningsövningar, funktionsövningar och krigsförbandskurser. Förband med stridsvagn 121 har främst p.g.a. brist på reservdelar och övningsammunition inte nått uppsatta mål. Samma brist rådde . Regeringen konstaterar att Försvarsmakten inte heller kommit till rätta med denna brist. Regeringen avser att i regleringsbrev för för För- svarsmakten ta upp detta förhållande. Regeringen bedömer dock att problemen ännu inte påverkar krigsorganisationens duglighet. Krigsorganiseringen av nya stridsfordons- förband påbörjas . Verksamheten inriktas därför nu främst till att på stor bredd bibringa brigadförbanden kompetens och förmåga att genomföra denna förnyelse av krigs- organisationen. Tillförsel av ny materiel är härvid viktig. har armébrigadernas mekani- sering fortsatt med tillförsel av stridsvagn 121, stridsvagn 122, och pansar- bandvagn 401. lednings- och underhållsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med uppgift att leda och understödja de krigsförbanden. I programmet ingår bl.a. fyra marin- kommandon, ett marindistrikt, en rörlig marin ledningsgrupp och åtta underhållsbataljoner. Resultatbedömning marindistrikt har inordnats i Väst- kustens marinkommando. Avvecklingen av underrättelseförband har genomförts och avvecklingen av underhållsförband skall påbörjas . har inte kunnat bemannas med två besättningar. Detta görs , varvid antalet företag och gång- tiden kommer att utökas. Marinens telesystem (MTS) har fullt ut tagits i drift. Utvecklingen av marinens ledningssystem (Matak) fortsätter varvid informations- utvecklingen görs samordnat inom Försvarsmakten. Tillförseln av ledningssystem har avsevärt förbättrat stabernas förmåga till stabsarbete och kortat ledtider. Under den samordnade slutövningen Nordvart har rörlig underhållstjänst övats i större omfattning . Övningen har medfört att underhållsorganisationen utvecklat sin förmåga att bedriva marin underhållstjänst utanför ordinarie baser. Marinkommando Syd har genomfört en rädd- ningsövning med hemvärnspersonal. Vid Marinkommando Ost har förberedelser för en kemvapeninspektion med internationellt deltagande genomförts. Övningsförberedelse- och krigsförberedelse- verksamhetens omfattning har bidragit till att vidmakthålla och utveckla personalens kompetens. Verksamheten vid Marinens taktiska centrum har överförts till det nybildade Marincentrums organisation. Försvarsmaktens helikopterförband Programmets innehåll Programmet inrättades . Programmet innehåller förband för bl.a. pansarvärn, ubåtsjakt och spaning mot ytmål, flygräddning samt transporter. I programmet ingår bl.a. en arméflygbataljon, tre helikopterdivisioner och sex flygrädd- ningsgrupper. Den tidigare beslutade reduktionen av de helikopterdivisionerna till två genomförs under innevarande budgetår. Resultatbedömning Helikopterverksamheten har under bedrivits under program 2. Fördelnings- förband, program 6. flyg- och helikopterförband och program 12. Under budgetåret har förberedelser för samordningen till det gemensamma helikop- terprogrammet och införandet av den gemensamma helikopterflottiljen fortsatt. Regeringen vill erinra om att ett av syftena med att inrätta det gemensamma helikopter- programmet är att uppnå samordningsvinster i fråga om produktionsledning, utbildning, materielanskaffning och beredskap. Förbandsutbildningen inom arméflygbatal- jonen har fortsatt, men bataljonen uppfyller inte ställda krav. Detta beror på den pågående om- organisationen och en fortsatt brist på flygförare. Inom den helikopterverksamheten är behovet av förbandsvisa övningar i rörlig bastjänst fortfarande stort. Materiel har anskaf- fats för bl.a. basorganisationen. Antalet insatser för stöd till samhället, främst räddningstjänst och sjuktransporter, har ökat avsevärt. Detta har förbättrat förbandens förmåga när det gäller samverkan med och stöd till samhället. Sammantaget uppnås dock inte ställda krigsduglighetskrav, beroende främst på den låga flygtidsproduktionen och brister inom den rörliga bastjänsten. Flygtidsproduktionen för helikoptrarna för flygräddningstjänst () har blivit mindre än planerat. Detta beror bl.a. på brist på förare. I budgetunderlaget för har Försvarsmakten redovisat åtgärder för att komma till rätta med de angivna bristerna. En översyn av grunderna för rekrytering och utbild- ning av helikopterförare har påbörjats. Vidare skall omprioriteringar göras för att åtgärda bristerna hos de helikopterdivisionerna. Under innevarande budgetår har utbildningen av personal för intensifierats. Regeringen konstaterar att det föreligger brister inom programmet. kan rege- ringen konstatera att Försvarsmakten redan har börjat vidta åtgärder för att komma till rätta med problemen. Regeringen kommer även i fortsätt- ningen att noga följa utvecklingen och förutsätter att Försvarsmakten fullföljer påbörjade och planerade åtgärder. Avslutningsvis vill regeringen informera om att och Försvarsmakten träffade ett nytt avtal om helikopter i beredskap. Avtalet innebär att helikopter i beredskap finns även fortsättningsvis i , , och . Avtalet innebär också att helikopter i beredskap finns i . Därmed har räddningsberedskapen i norra och utmed förbättrats avsevärt. Stridsfartygsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att övervaka och bekämpa mål på och under havsytan. I programmet ingår bl.a. två ytstridsflottiljer med sex korvetter, sex robotbåtar och tolv patrullbåtar, tre minkrigsavdelningar med bl.a. sju minröjningsfartyg typ Landsort, fyra minröj- ningsfartyg typ och två minfartyg samt en ubåtsflottilj med nio ubåtar, varav två i materiel- beredskap, och ett ubåtsräddningsfartyg. Resultatbedömning Halvtidsmoderniseringen av patrullbåtar har fortsatt. Anskaffningen av minröjningsfartyg typ har avslutats. Anskaffningen av ubåt typ har fortsatt men på grund av leverans- förseningar har ännu inte någon Gotlandsubåt kunnat tillföras krigsorganisationen. Detta beräknas ske . Utvecklingen av fyra korvetter typ har fortsatt. Fem robotbåtar, en ubåt typ Näcken och tre ubåtar typ Sjöormen har avvecklats. har de taktiska långtids- övningarna för förbanden reducerats vilket, tillsammans med en generell gångtidsreducering, innebär att kvalitetsmålen inte har uppnåtts. Inom programmet är det främst ytstrids- förmågan som har nedgått på grund av den reducerade verksamheten. Minröjningsförbanden har genomfört fyra större minröjningsföretag i , vilket har höjt de deltagande förbandens förmåga. Vidare har ubåtsräddningsystemet utvecklats bl.a. genom samarbete med , och . Kustförsvarsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att försvara infallsportar, basområden och skärgårdsområden. I programmet ingår bl.a. en rörlig kustartilleri- brigadledning, tolv kustförsvarsbataljoner, sex amfibiebataljoner, tre kustartilleribataljoner och ett tungt kustrobotbatteri. Resultatbedömning Materielbeställningar till rörlig brigadledning har fortsatt. En kustartilleribrigad har påbörjat omorganisering från fast till rörlig organisation. Samtliga sex amfibiebataljoner har organiserats. Leverans av stridsbåtar och lätta trossbåtar till den fjärde amfibiebataljonen har fortsatt. Över- föring av luftvärnsrobotsystem 70 från armén har fortsatt. Sex kustförsvarsbataljoner har vidmakt- hållits och sex kustförsvarsbataljoner, som utgått ur organisationen, har förberetts för avveckling. Verksamheten har medfört att krigsförbandens förmåga att klara ställda krav, med undantag av vissa områdesbundna förband, har vidmakthållits jämfört med /96. Anpassningstiden för förband som nedgått i krigsduglighet har ökat från . Utbildningen har medfört att krigsförbandens personella kompetens vidmakthållits på en godtagbar nivå. har tillförts ytterligare en amfibiebataljon och en rörlig brigadledning. Befälets förmåga att föra förband i fält har bibehållits genom deltagande i övningarna och 97. Flygvapnets lednings- och underhållsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och betjäna flygförbanden. I programmet ingår bl.a. tre flygkommandostaber, tre vädercentraler, sex stridslednings- och luftbevakningsbataljoner och 16 basbataljoner. I programmet ingår även försvarets telenät. Under innevarande budgetår skall en vädercentral avvecklas. Resultatbedömning Regeringen konstaterar att antalet krigsförband som inte uppfyller krigsduglighetskraven, även med beaktande av de åtgärder regeringen vidtagit med stöd av beslut , har ökat något jämfört med föregående år. Till- förseln av materiel har visserligen förbättrat situationen, men de alltför få samövningstill- fällena gör att personalens kompetens sjunker och därmed även krigsdugligheten för för- banden. Sex stridslednings- och luftbevak- ningsbataljoner har vidmakthållits. Tre bataljoner har avvecklats under innevarande budgetår. Organiseringen av telenätenheten för försvarets telenät har slutförts. Telenätet har vidareutvecklats. Utvecklingen av det för flygstridskrafterna gemensamma lednings- systemet har fortsatt genom materieltillförsel och utbildning. De första stridslednings- centralerna har levererats och utbildning och provverksamhet har inletts. Bristen på radarjakt- ledare har påverkat flygtidsproduktionen negativt. Bristen beror på problem med en beställd utbildningssimulator och svårigheten att rekrytera nya radarjaktledare. För att lösa problemen avbröts anskaffningen av den kontrakterade simulatorn och en ny simulator för Stridsledningsskolan i har anskaffats genom en annan leverantör. Utbildningen vid har därmed kunnat avslutas. Försvars- makten har vidare vidtagit särskilda åtgärder för att säkerställa tillgången på elever till utbild- ningen av radarjaktledare. Åtta basbataljoner har avvecklats och viss personal och materiel har omfördelats till kvarvarande bataljoner. En basbataljon har krigsförbandsövats och är därmed omskolad för att tillgodose de krav JAS 39-systemet ställer. Vid några förband har det varit svårt att uppfylla produktionsmålen för flygtidsproduktion. Detta beror enligt Försvarsmakten bl.a. på att många officerare i teknisk tjänst har lämnat myndig- heten för civil verksamhet och att omorganiseringen av krigsförband i enlighet med totalförsvarsbeslut har krävt stora personalresurser. JAS 39-förband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med uppgift för luftförsvaret, attackförmågan och underrättelse- inhämtningen. I programmet ingår en division JAS 39 . Den andra divisionen JAS 39 kommer att organiseras under innevarande budgetår. Regeringen beslutade att anskaffa en tredje delserie JAS 39 omfattande 64 flygplan. Resultatbedömning Regeringen konstaterar att tillämpningsövningen med JAS 39 Gripendivisionen och en krigs- organiserad basbataljon visar att divisionen kan lösa begränsade uppgifter jämfört med vad systemet slutligen skall kunna göra. Attackförmågan är väl tillgodo- sedd medan jakt- och spaningsförmågorna har begränsningar. Sammanlagt har 54 flygplan JAS 39A och 2 flygplan JAS 39B levererats till Försvars- makten. Förbandsverksamheten har inriktats på att utbilda personalen. Den första divisionen kunde krigsorganiseras . Bombkapseln har slutlevererats för JAS 39 och AJS 37 och integrationen av robot 99 för JAS 39 och JA 37 har fortsatt. Regeringen redovisar i bilaga till denna proposition. Övriga stridsflygförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift för luftförsvaret, attackförmågan och underrättelseinhämtningen. I programmet ingår bl.a. en J 35-division, åtta JA 37-divisioner och tre AJS 37-divisioner. Resultatbedömning Regeringen kan konstatera att det fortfarande finns brister inom vissa prioriterade förband. Ett lågt flygtidsuttag och kvaliteten i övnings- verksamheten har lett till att vissa förband inte uppfyller kraven på krigsduglighet. Jämfört med föregående år har dock JA 37-divisionerna visat en förbättring, bl.a. beroende på att dessa för- band har prioriterats vad gäller flygtid. Genom integrationen av robot 99 på JA 37 har också jaktförsvarsförmågan förbättrats. Regeringen förutsätter att Försvarsmakten fortsätter arbetet med att åtgärda bristerna inom programmet. Försvarsmakten har redovisat att ett antal flygförare redan har lämnat Försvarsmakten för att övergå till det civila flyget och att risk före- ligger för ytterligare personalavgångar. Vid några divisioner börjar bristen på flygförare negativt påverka förmågan att genomföra planerad verk- samhet. Regeringen anser att detta är oroande och har därför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att lösa detta problem. Under budgetåret har två divisioner AJS 37 (vid F 15) och en division J 35 Draken (vid F10) avvecklats. Vidare har en AJS 37- division ombeväpnats till JAS 39 (vid F7). Systemutvecklingen av JA 37 har fortsatt, liksom integreringen av robot 99 inom detta system. AJS-modifieringen har slutförts och icke modifierade flygplan gallras ut efter hand. Flyg- tidsuttaget inom programmet har blivit mindre än planerat, bl.a. beroende på bristen på radar- jaktledare och att officerare i teknisk tjänst har lämnat Försvarsmakten för att gå över till civil verksamhet. Transportflygförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift inom flygtransport- verksamheten och signalspaningen. I programmet ingår bl.a. fyra centrala trans- portflygdivisioner (varav ett signalspanings- förband), åtta regionala transportflygdivisioner och sex flygräddningsgrupper. Resultatbedömning Regeringen konstaterar att vissa problem fort- farande föreligger inom Tp 84-divisionen genom främst den alltför begränsade nationella övnings- verksamheten. Detta uppvägs emellertid i väsentliga delar av deltagandet i den inter- nationella verksamheten. Det sammantagna flygtidsuttaget inom Tp 84- divisionen har blivit mindre än planerat. Detta beror främst på bristande tillgång på besättningar och att medverkan i Partnerskap för fred tar tid i anspråk som annars skulle ha ägnats åt utbildning och övning. Å andra sidan har flygningar i olika internationella uppdrag gett mycket goda erfarenheter och kunskaper. Personalomsättning vid divisionen kommer framöver att kräva mycket flygtid för utbildning. Förberedelserna för att omsätta signal- spaningssystemet med flygplan S102B fortsätter. Det första flygplanet levererades under . Det andra har levererats under innevarande budgetår. Avvecklingen av flygplan Tp 85 har inletts. har förberedelser vidtagits för att kunna reducera de åtta regionala transportflygdivisionerna till fyra. För krigsorganisationen gemensamma resurser Programmets innehåll Programmet innehåller verksamheter som inte kan fördelas på övriga förband. Verksamheten inom programmet skall stödja de övriga programmens produktion av krigsförband så att verksamhetsmålen kan nås. I programmet ingår också Försvarsmaktens olika centrum för stöd och utbildning samt typförbands- och funk- tionsansvar. En stor del av verksamheten omfattar utbildning av officerare. Programmet omfattar även de frivilliga försvarsorganisa- tionernas utbildning samt uppdrag och avtal med stödjande myndigheter. Resultatbedömning Regeringen bedömer att stödet till krigsför- banden har varit godtagbart. Försvarsmakten har bedrivit ett antal projekt för att öka effektiviteten inom myndigheten och samverkan med stödmyndigheterna. Här kan nämnas Projekt Q som är ett kvalitets- och värderingsarbete. Utbyggnaden av totalförsvarets datakommunikationssystem Todakom fortsätter så att huvuddelen av Försvarsmaktens förband kan anslutas till elektroniska posttjänster . Totalförsvarets pliktverks informationssystem (PLIS) har i vissa delar ännu inte driftsatts på grund av resultatet av en omfattande säkerhets- granskning. När PLIS i alla delar driftsatts förväntas effektiviteten i värnplikts- administrationen öka. Det har funnits vissa problem att rekrytera officerare till utbildning med teknisk inriktning, vilket även gäller utbildningen till reserv- officerare. Inom flygverksamheten har det uppstått problem med motorbytet på flygplan SK 60 som inneburit att det blivit nödvändigt att sänka utbildningstakten tillfälligt. De frivilliga försvarsorganisationerna har i huvudsak uppnått verksamhetsmålen beträffande utbildningsdeltagande och nya avtal. Medlems- antalet har dock minskat. De frivilliga försvarsorganisationernas sam- arbete med frivilligorganisationerna i de baltiska länderna har ökat i förhållande till . För grundorganisationen gemensamma resurser Programmets innehåll Verksamheter inom programmet, som inte direkt sammanhänger med utvecklingen av krigsorganisationen, skall stödja grund- organisationens produktion så att verksamhetsmålen kan nås. Programmet innehåller bl.a. utbildnings- hjälpmedel, t.ex. simulatorer och lednings- träningsanläggningar för att genomföra effektiv och realistisk utbildning såväl enskilt som i förband. Dessutom innehåller programmet uppdrag till stödjande myndigheter, vidare- utveckling av ekonomi- och personal- administrativa system samt forsknings- verksamhet. Resultatbedömning Regeringen bedömer att stödet till grund- organisationen har varit godtagbart. Ett antal projekt har genomförts som förväntas öka För- svarsmaktens förmåga att planera, budgetera, följa upp och redovisa verksamheten. Forskning och teknikutveckling har motsvarat de uppdrag som Försvarsmakten lämnat till , , och Flygtekniska försöksanstalten. Program 15 Internationell verksamhet Programmets innehåll Programmet omfattar verksamhet för att För- svarsmakten skall kunna delta i fredsfrämjande och humanitära insatser som medverkar och kommer att medverka i. Insatserna utom- lands finansieras vad gäller trupp via anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser. För militärobser- vatörer, civilpoliser och andra sker finansiering via utgiftsområde 5 och internationell samverkan samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Programmet omfattar även svensk medverkan i Partnerskap för fred (PFF) med förband och enskilda personer i kurser, seminarier och övningar i enlighet med individuella partnerskapsprogram. Programmet innefattar också svensk medver- kan i Multinational United Nations Stand-by Forces High Readiness Brigade (Shirbrig) samt verksamhet inom ramen för observa- törsskap i Västeuropeiska unionen (VEU). Inom programmet kan också stöd lämnas till de baltiska länderna. Resultatbedömning Inom Försvarsmakten har arbetet i syfte att för- bättra förutsättningarna för att kunna delta i fredsfrämjande och humanitära insatser och i det internationella samarbetet fortsatt. Utvecklingen av den tidigare beslutade snabbinsatsstyrkan Swerap har skett enligt plan och styrkan blev klar att sättas in . har deltagit i ett stort antal PFF-övningar. var värd för tre PFF-övningar och värd för övningen Nordic Peace. Genom Partnership for , som inrättades , har aktivt bidragit till att fördjupa samarbetet inom PFF. Försvarsmaktens internationella uppgifter ställer ökade krav på förmågan att samarbeta med andra länder. Samarbetet med andra nationers staber och förband i det har ökat Försvarsmaktens förmåga att delta i multinationella insatser och PFF- övningar. finns dock brister i samverkansförmåga bl.a. vad gäller språk, stabsarbetsmetodik och ledningssystem. Regeringen bedömer att Försvarsmaktens utbildningsansträngningar i detta avseende kan ökas. Stödet till den baltiska fredsbevarande bataljo- nen Baltbat har fortsatt. Försvarsmakten har medverkat i det projektet . Försvarsmakten har genomfört fyra minröjningsföretag i baltiska far- vatten. Dessa uppdrag har bidragit till en ökning av Försvarsmaktens minröjningsförmåga. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att sälja vissa utgångna vapen till de baltiska länderna. Överföring av överskotts- materiel dit har också skett. Försvarsmakten har genomfört utbildning för officerare från de baltiska länderna samt observatörskurser och PFF-kurser med deltagare från ett flertal länder. Humanitära organisationer har erhållit särskild utbildning. Försvarsmakten medverkar i arbetet med att starta och driva den baltiska försvarshögskolan Baltdefcol (). Regeringen noterar att Försvarsmakten har fattat beslut om att genom- föra en extra ammunitionsröjningskurs för 15 officerare villiga att med kort varsel tjänstgöra i internationella fredsfrämjande insatser. Detta är positivt då tillgången på utbildad personal i ammunitions- och minröjning är gränssättande för förmåga att delta i insatser inom detta område. Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att lämna förslag till vilka åtgär- der som krävs inom ett antal preciserade områden för att möjliggöra en utökning av nuvarande internationella engagemang med Försvarsmaktens resurser i fredsfrämjande och humanitära insatser begärda av FN eller beslutade av . Redovisningen gav flera förslag inom respektive område, däribland utveckling av Partnership for , utökad ammunitions- och min- röjning inklusive maskinella system, utveckling av interoperabiliteten och utökning av Swerap till en mekaniserad bataljon. Regeringen avser att återkomma till i samband med kontrollstationen vad gäller totalförsvarets internationella engagemang. 3.3.2 Verksamheten i grundorganisationen Den omstrukturering av grundorganisationen som bestämdes genom totalförsvars- beslut har påbörjats. Resultatet är enligt regeringens uppfattning gott och omstrukture- ringen har i många fall gått snabbare än vad Försvarsmakten har förutsatt i sin planering. När det gäller avvecklingen av anställd personal är bilden inte lika entydig. Enligt för kommer avvecklings- målet t.o.m. dock i stort sett att nås. De kvalitativa målen avseende värnplikts- utbildning har nåtts för huvuddelen av förbanden. Ett antal förband har dock inte nått de kvantitativa målen på grund av höga avgångar av värnpliktiga under grundutbildningen.