prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — De direktiv som reglerar den arbetsmarknadspolitiska verksamheten är könsneutrala och motverkar inte det övergripande målet för jämställdhetspolitiken. Enligt RRV finns det dock en risk för att arbetet med att uppfylla en mängd andra viktiga mål, som mäts och följs upp, kan ha medfört att jämställdhetsmålet, som inte var kopplat till något verksamhetsmål eller åter- rapporteringskrav i regleringsbrevet för AMV för , inte beaktades i önskvärd utsträckning. T.ex. kan målet om en snabb tillsättning av lediga platser vara svårt att förena med målet att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden eftersom det då handlar om att ändra attityder, vilket tar tid. RRV anser att regeringen - för att ge jämställdhetsmålen eftersträvad tyngd i det arbetsmarknadspolitiska arbetet - bör ställa krav som innebär att lokala insatser för att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden ges önskad prioritet. RRV föreslår att regeringen, i reglerings-breven, uppdrar åt den lokala att nivån att utforma mål för att bryta den könsuppdelade arbets-marknaden. bör också innehålla krav på återrapportering till regeringen. I regleringsbrevet för AMV för finns förutom det generella målet, att arbetsmarknadsmyndigheterna skall arbeta utifrån ett jämställdhetsperspektiv, ett verksamhetsmål som anger att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall användas på ett sådant sätt att de, tillsammans med anvisningen av lämpliga sökanden till de lediga platserna, medverkar till att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden. Detta mål gäller för samtliga länsarbetsnämnder vilka har ansvaret för att man arbetar med måluppfyllelsen lokalt. AMS skall en gång per kvartal samt till årsredovisningen göra en analys av de upp nådda resultaten i förhållande till samtliga verk samhetsmål. En viktig förutsättning för att arbetsförmedlingarna och AMV skall kunna tillgodose regeringens krav på återrapportering är att det finns tillgång till lätthanterliga uppföljningsdata på alla nivåer. går det inte att på ett enkelt sätt få information om faktiskt byte av yrkesinriktning eller om resursåtgången, kopplad till åtgärd och kön, på individnivå. Det är också svårt att följa upp om de som har fått arbete efter avslutad åtgärd får arbete i ett för könet otraditionellt yrke. Genom att man på lokal nivå får möjlighet att följa upp och värdera resultaten ökar också möjligheterna att ta tillvara erfarenheter och lära av dem. RRV föreslår att det lokala stödet för registrering och uppföljning kompletteras och förbättras. Enligt RRV redovisas endast ett begränsat antal uppgifter fördelade på kvinnor och män. RRV anser också att det bör göras möjligt att koppla ihop statistiska uppgifter om händelser med ekonomisystemens uppgifter om resursanvändning. AMV arbetar med att utveckla datasystemen i denna riktning. Redovisning vad gäller personer görs normalt fördelat på kvinnor och män. beräknar man att ha ett ärendehandläggningssystem utbyggt där det registreras hos vilken huvudman och i vilken bransch deltagare finns. Nästa steg blir att integrera arbetsgivarstöden i ärendehandläggningssystemet. Med den informationen blir det lättare att överblicka om åtgärderna används brytande eller konserverande. Ett system där kostnaden för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna redovisas på individnivå är under projektering och bör enligt regeringens mening vara i drift . Utvecklingsarbetet kommer att leda till att man på lokal nivå får tillgång till samma information om platsförmed-lingen och åtgärdshandäggningen som man har regionalt och centralt. Byte av sökt yrke och det yrke de sökande slutligen får arbete inom, registreras inte löpande inom AMV. Dessa uppgifter bör AMS skaffa rutiner för att inhämta tillsammans med övriga uppgifter om de sökande. Sådan information är betydelsefull för såväl AMV:s egen utvärdering av hur väl uppfyllt målet att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden är, som för externa utredare. De 30- och 90- dagarsuppföljningar som görs av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kunde vara ytterligare ett instrument att använda i utvärderingen av arbetet med att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden om man kompletterar uppföljningen med uppgifter om yrke och kön. Slutsatser och övergripande mål Arbetsmarknadspolitiken skall i linje med de förändringar som skett inför innevarande budgetår ges en tydligare tillväxtfrämjande inriktning. Detta innebär bl.a. ett fortsatt stort utrymme för den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen som kompletterar det reguljära utbildningsväsendet som praktikåtgärderna minskar i omfattning. Den nya inriktningen har även tagit sig uttryck i ambitionen att finna nya lösningar för att förändra arbetsmarknadspolitiken. Ett exempel är regeringens samarbete med nationell satsning inom IT-området. Ytterligare exempel är den ökade decentraliseringen av arbetsmarknadspolitiken i form av ökat lokalt inflytande via arbetsförmedlingsnämnderna, försöksverksamhet med en friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen i , , , och , liksom försöksverksamheten i 19 kommuner samt den regionala näringspolitiken och arbetet med regionala tillväxtavtal. I en konjunkturuppgång måste insatserna i än större utsträckning inriktas på ett effektivt platsförmedlingsarbete och företagskontakter för att motverka inflationsdrivande flaskhalsar. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, främst arbetsmarknadsutbildningen, spelar en viktig roll för att öka de arbetslösas anställbarhet vilket är av stor betydelse för att de lediga platserna snabbt skall kunna tillsättas och för att upprätthålla arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Likaså krävs insatser för att främja arbetskraftens rörlighet och bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden samt ta tillvara utbildning och erfarenheter som är förvärvade i andra länder. I en konjunkturuppgång är det särskilt viktigt att motverka undanträngnings- och inlåsningseffekter i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Detta är viktiga förutsättning för att uppnå regeringens mål om 80 procents sysselsättningsgrad samt det långsiktiga målet om full sysselsättning. Det finns ett stort antal personer som är inskrivna på arbetsförmedlingen men som bedöms inte direkt stå till arbetsmarknadens förfogande, t.ex. de som skall avsluta en utbildning, är föräldralediga, läser svenska för invandrare, eller får del av rehabiliteringsinsatser från kommunen eller . uppgick denna grupp till drygt 88 000 personer. Regeringen ser det som mycket angeläget att arbetsförmedlingarna har en likartad bedömning och ger en fullgod service utifrån den arbetssökandes förutsättningar. Regeringen kommer noga följa utvecklingen i dessa grupper. En förbättrad samverkan med kommunerna om väglednings- och informationsinsatser för arbetslösa i är i det här sammanhanget av särskild vikt. Den ökade efterfrågan på arbetskraft har lett till rekryteringssvårigheter inom vissa branscher och pekar på behoven av utbildningsinsatser både . Det pågående har inneburit att ett stort antal arbetslösa med en låg utbildningsnivå har fått möjlighet till utbildning som på både kort och lång sikt stärker deras ställning på arbetsmarknaden. Som ett komplement till de reguljära utbildningsinsatserna spelar arbetsmarknadsutbildningen i det korta perspektivet en viktig roll för att tillgodose behovet av arbetskraft. Utöver en fortsatt prioritering av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen avser regeringen att ge AMS i uppdrag att inom ramen för befintliga åtgärder och anslag initiera IT-utbildning för offentlig sektor framförallt riktat till kvinnor. Åtgärder där det ingår utbildningsbidrag skall samordnas. Avsikten är att så långt det är möjligt ha gemensamma regler rörande bl.a. anvisning till åtgärd, överklagningar och tidsgränser och om hur länge åtgärden kan fortgå. Trots det förbättrade läget på arbetsmarknaden kommer det att krävas fortsatt stora insatser inom arbetsmarknadspolitiken för att förbättra matchningen mellan lediga platser och arbetslösa och för att motverka utslagning av de som har särskilt svårt att få arbete. Regeringen beräknar därför att i genomsnitt 165 000 personer, inklusive de som omfattas av det nationella programmet för IT utbildning, kommer att delta i de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därutöver beräknas 12 000 personer att delta i den yrkesinriktade rehabiliteringen och utbildning i företag. Därutöver tillkommer de åtgärder vars utgifter täcks under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och den särskilda utbildningssatsningen under utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning. Regeringen satsade för att stödja kommunerna i deras arbete med att skaffa fram feriearbete till ungdomar. Även i fortsättningen ser regeringen det som angeläget att så många ungdomar som vill kan få ett feriearbete. Denna första kontakt med arbetsmarknaden kan vara av stor betydelse när den unge senare skall söka sig ut på arbetsmarknaden. Ungdomar har i vissa fall undantagits från kraven på långtidsarbetslöshet och tolv månaders inskrivningstid som annars gäller för att anställningsstöd skall beviljas. En förutsättning har varit att ungdomarna varit anmälda som arbetssökande på förmedlingen i minst . Regeringen avser därför att utsträcka denna möjlighet till och med . AMV har lyckats väl med sina åtagande för arbetshandikappade under . AMV har mer än väl nått den omfattning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen har ställt krav på trots en vikande konjunktur. Även fastställda bidragsnivåer för lönebidragen har uppnåtts. Det är dock viktigt att AMV i sitt lönebidragsprojekt tar fasta på den kritik som RRV fört fram (se avsnitt 4.5, anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade) och vidtar åtgärder så att åtgärderna endast kommer de avsedda grupperna till del. Regeringen anser att de övergripande målen för AMV för skall vara att: - hålla nere vakanstiderna för lediga platser, - minska långtidsarbetslösheten, - motverka långa tider utan reguljärt arbete. Verksamhetsmålen som regeringen fastställer för AMV skall vara tydliga och mätbara. Målförankringen och uppföljningen har förbättrats. Regeringen avser också att fortsätta arbetet med att vidareutveckla styrningen och uppföljningen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten samt att stärka den lokala samverkan. Regeringen avser att noggrant följa de pågående regionala försöksverksamheterna kring en arbetsmarknadspolitik på regional och lokal nivå som pågår i fem län för att tillvarata de erfarenheter som framkommer. Regeringen kommer också överlag att lägga allt större tonvikt vid uppföljning och utvärdering. Detta gäller såväl kvantitativa som kvalitativa aspekter av verksamheten. Förutom åtgärder för att vidareutveckla den löpande verksamhets- och ekonomiuppföljningen föreslår regeringen att ytterligare resurser skall tillföras (). Uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, bryta de obalanser som finns på olika delarbetsmarknader, hjälpa personer med särskilda behov och förebygga utslagning av personer från arbetslivet. Inom utgiftsområdet prioriteras dels åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och på så sätt bidra till en ökad sysselsättning, dels åtgärder för att förbättra effektiviteten och träffsäkerheten i stödformer som riktas till arbetshandikappade. Regeringen avser att se över volymkravet för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och återkomma med förslag i den ekonomiska vårpropositionen 1999. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att se över styrning, uppföljning och utvärdering av arbetsmarknadspolitiken. Arbetsgruppen skall bl. a. se över de nuvarande verksamhetsmålen för AMV. Att säkerställa en effektiv uppföljning av målen som medger utvärdering av de insatser som görs och ger underlag för omprövning är också en angelägen uppgift. Det är även viktigt att se över vilka samverkansformer som bör finnas inom arbetsmarknadspolitiken framöver i syfte att säkerställa hög kvalitetet i utförandet av de uppgifter som finns. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse avseende AMS årsredovisning för var utan invändning. RRV påpekar dock att det finns otydligheter vid redovisningen av måluppfyllelsen av verksamhetsmålen för långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna. Volymerna i dessa grupper kan påverkas av att arbetsförmedlingen registrerar personer som "Övriga sökande". Denna grupp räknas inte som arbetslösa enligt AMS definition. Det är personer som av olika skäl inte bedöms stå direkt till arbetsmarknadens förfogande av arbetsförmedlingen, men ändå är anmälda på arbetsförmedlingen. Det kan t.ex. vara personer som studerar svenska Sfi, personer som deltar i eller är föremål för rehabiliteringsinsatser inom . AMS genomför regelbundna samkörningar med SCB s arbetskraftsundersökningar, , studerar flöden mellan olika sökandekategorier samt gör kvalitativa granskningar för att förbättra registerkvaliteten i förmedlingssystemet. Regeringen vill utifrån detta påtala betydelsen av god kvalitet i arbetsförmedlingens behandling av de arbetssökande. Det är även viktigt att graden av måluppfyllelse inte påverkas genom en felaktig klassificering av de arbetslösa. Vid granskningen av årsredovisningen har RRV iakttagit vissa brister i redovisningen av de återrapporteringskrav som fanns i regleringsbrevet för . AMS bör eftersträva en mer koncis återrapportering och kommentera avvikelser mot återrapporteringskraven. Likaså har uppföljningen av bidrag till utbildning hos landsting och primärkommuner i flera fall varit bristfällig. Det är samma typ av brister som RRV påtalade i revisionsrapporten över granskningen av 1995/årsredovisning. Även i den finansiella redovisningen av resultaten rekommenderas AMS definiera de begrepp som används. Enligt förordningen (1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering skall varje myndighet upprätta en riskanalys och vidta lämpliga åtgärder för att begränsa risker och förebygga skador eller förluster. AMV:s upprättade en riskanalys under /95, men den har därefter inte uppdaterats. RRV rekommenderar AMS att upprätta riskanalys med hänsyn till de omfattande organisatoriska förändringarna som genomförts inom AMV. RRV har i sin revision konstaterat brister i den dokumentation som utgör underlag för AMS rapportering avseende Socialfonden till EG- kommissionen. Dokumentationen är inte sammanställd så att rapporterade uppgifter kan verifieras på ett tydligt sätt. Vidare visar RRV:s granskning att statistikuppgifter för vissa målprogram, bl.a. avseende deltagarantal, har redovisats felaktigt eller utelämnats. RRV rekommenderar bl.a. att AMS förbättrar dokumentationen så att de rapporterade uppgifterna utan svårigheter kan verifieras. Regeringen delar RRV:s bedömning att det är väsentligt att AMS säkerställer en fullständig verifieringskedja för de inom Socialfonden redovisade uppgifterna. Regeringen förutsätter att AMS även beaktar de brister i övrigt som framkommit i RRV:s granskning. RRV har gjort en översiktlig genomgång av de uppföljningssystem som producerar information till årsredovisningens resultatredovisningsdel. Syftet har varit att bedöma om den interna kontrollen vid systemutveckling och statistikproduktion säkerställer att tillförlitliga resultat lämnas i årsredovisningen. RRV:s sammanfattande bedömning är att kontrollen på data bör förbättras i vissa avseenden genom förbättrade rutiner. () bör upprätta en riskanalys med utgångspunkt från Statskontorets allmänna råd. I detta sammanhang bör även problematiken beaktas. IFAU bör göra en analys och utarbeta en plan för den anpassning som kan behövas och rapportera denna till Statskontoret. Regeringen delar RRV:s bedömning och förutsätter att IFAU beaktar även de brister som i övrigt framkommit. 8.4 Anslag A 1 förvaltningskostnader Tabell 4.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor Utgifts- prognos 4 348 928 1999 Förslag 4 189 814 2000 Beräknat 3 613 964 2001 Beräknat 3 656 960 1 Obetecknad del av anslagssparandet har förts bort från anslaget. Resterande anslagssparande beräknasatt förbrukas under innevarande budgetår. Från anslaget finansieras kostnaderna för personal och lokaler samt andra förvaltningskostnader vid (), länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarna samt arbetsmarknadsinstituten (). Under anslaget redovisas också den avgiftsfinansierade verksamheten vid Arbetslivstjänster, och IAESTE-praktik. Anslaget inkluderar medel för tillfälliga personalförstärkningar som tidigare budgetår finansierats under anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I slutet av var drygt 11 500 årsarbetare anställda inom , varav ca 9 500 på arbetsförmedling och . Totalt har antalet årsarbetande ökat med 500 jämfört med . Regeringens överväganden Resultatinformation Efter förslag i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) fattade beslut om att för engångsvis anvisa för projekt som syftar till att stimulera effektivare arbetsformer vid arbetsförmedlingar och . AMS har fått i uppdrag att under redovisa hur medlen har använts. skulle redovisas hur handlingsplanerna för personer med lönebidrag skall utformas så att lönebidragen får en rehabiliterande effekt. AMS har redovisat uppdraget i årsredovisningen för . AMS har valt att använda de anvisade på projekt som möjliggör att arbetet med arbetssökande kan bygga på individuella handlingsplaner, ökad kundanpassning, tydligare differentiering av service och ökat stöd för de sökandes egna aktiviteter vilket bl.a. bör leda till att mer tid kan ägnas åt fördjupad förmedlingsservice. Projekten har bl.a. inriktats på att utveckla systemstöd för handlingsplaner, metodutveckling av handlingsplaner, uppbyggnad av direktservice/självservice vid arbetsförmedlingar för arbetssökande och utveckling av självservice på Internet för både sökande och arbetsgivare. I regleringsbrevet för föreskrivs att AMS skall utveckla de individuella handlingsplanerna till att bli ett centralt hjälpmedel för att förbättra resultaten i platsförmedlingen. AMS har upprättat en generell mall för handlingsplaner, som också fått ett systemstöd i arbetsförmedlingens datasystem. När handlingsplanen skrivs görs en kartläggning av de sökandes förutsättningar och behov av arbetsförmedlingens tjänster. AMS följer kontinuerligt upp handlingsplanernas aktualitet och kvalitet. AMS har även en kontinuerlig metodutveckling för att upprätta individuella handlingsplaner, inklusive handlingsplanerna för personer med lönebidrag. AMV har under ett flertal år fått medel för tillfälliga personalförstärkningar. Regeringen har bedömt att dessa är en förutsättning för att upprätthålla kvalitén i förmedlingsarbetet. Under har AMS fått under anslaget samt under anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för tillfälliga personalförstärkningar. AMS beräknade att personalförstärkningar motsvarade ca. 2 500 heltidsarbetande vid arbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten . En viktig grund för att hävda arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken är att förmedlingarna kontrollerar att de arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen har därför betonat vikten av att arbetsförmedlingarna bör få en ökad kontrollfunktion. Under avsattes av förvaltningsmedlen för AMS tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen samt för AMS verksamhet i samband med överklagande av beslut om arbetslöshetsersättning eller medlemskap i arbetslöshetskassa. granskade AMS 4 800 enskilda ärenden. AMS granskning ledde till att mellan tio och femton procent av det totala antalet granskade ärenden fick påpekanden. Därtill kom granskningen av drygt 500 rapporter om ifrågasatt ersättningsrätt från arbetsförmedlingarna. Därutöver beviljade regeringen för två projekt för att stärka arbetsförmedlingens kontrollfunktion varav ett sker i samverkan med RFV, CSN och Arbetslöshetskassornas . har ytterligare ett projekt tillkommit som medför att arbetsförmedlingen bättre kan kontrollera hanteringen av åtgärdsrekvisitioner. AMS är beredskapsmyndighet med funktionsansvar för funktionen Arbetskraft och disponerar därför medel under utgiftsområde 6 Totalförsvar för övningsverksamhet, utbildning till frivilliga organisationer m.m. Funktionen Arbetskraft har genom genomförda beredskapsåtgärder gjort att den kan anses leva upp till regeringens målsättning. Funktionens samlade förmåga bedöms dock endast vara godtagbar på grund av att personalplanläggningen av den krigsviktiga verksamheten inom främst näringslivet inte har kunnat genomföras fullt ut beroende på det stopp för ändrad krigsplacering som gällde . AMV är nu uppkopplad till informationssystem (PLIS) vilket är en viktig förutsättning för att underlätta personalplanläggningen. Personalplanläggningen är delegerad och sker numera som ett led i arbetsförmedlingens övriga företagskontakter. Yrkesinriktad rehabilitering () Arbetshandikappade är en prioriterad grupp inom den yrkesinriktade rehabiliteringen vid . En mycket stor del av resurserna, , går också till denna grupp. De senaste årens arbetsmarknadsläge har inneburit stora påfrestningar på servicen såväl vid arbetsförmedlingar som . Efterfrågan på service har ökat och yrkesinriktad rehabilitering har efterfrågats av nya grupper, som har stora problem att komma in på arbetsmarknaden. Det innebär att resurserna skall räcka till fler och även till grupper med svårare problem. Instituten bör därför effektivisera arbetsmetoderna för att uppnå ett ökat resursutnyttjande. Det är nödvändigt att resurserna hålls samman på ett sådant sätt att specialistfunktionernas kompetens och kompetensutveckling säkerställs. AMV har uppmärksammat problemet och publicerat en rapport, vars syfte har varit att analysera den nuvarande situationen och föreslå åtgärder för den framtida yrkesinriktade rehabiliteringen. Tabell 4.9 Yrkesinriktad rehabilitering uppdragsverksamhet Arbetslivstjänster Tusental kronor Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1997 155 -155 0 Prognos 1998 158 -158 0 Budget 1999 150 -150 0 AMS har en uppdragsfinansierad verksamhet, Arbetslivstjänster (ALT), som producerar arbetslivsinriktad rehabilitering för främst långtidssjuka i arbetslivet. ALT hade intäkter på under . Intäkterna var något lägre än beräknat, vilket huvudsakligen berodde på minskade köp av tjänster för arbetslivsinriktade rehabilitering. Omsättningen har minskat inom ALT jämfört . /96 var omsättningen ca , beräknat och 1994/95 ca . En anledning till att omsättningen minskat är, förutom minskade köp, att konkurrensen ökat från andra aktörer som erbjuder arbetslivsinriktad rehabilitering. ALT omsättning beräknas uppgå till för . Omsättningen uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . köp av arbetslivsinriktad rehabilitering från samtliga rehabiliteringsaktörer har ökat något . Nedgången för ALT beror på att i högre omfattning köper tjänster av andra aktörer. Arbetslivstjänsters omsättning mot gruppen övriga kunder, som företag och myndigheter, har ökat något. 6 300 personer har fått del av ALT:s insatser under . Uppgifter saknas för . Tabell 4.10 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1997 16 670 -15 600 1 070 Prognos 1998 18 250 -18 250 0 Budget 1999 18 000 -17 400 600 Verksamheten vid , som är avgiftsfinasierad, gick under med ett överskott på . Överskottet får användas i verksamheten. IAESTE-praktik The for technical Experience (IAESTE) är ett utbytesprogram som skall medverka till att tekniker får en bättre internationell kompetens. IAESTE hanteras av Svenska EU Programkontoret och har haft ett utbyte med 43 länder. har mottagit drygt 100 utländska praktikanter och sänt ut drygt 100 svenska studenter. har IAESTE hanterat ca 280 praktikplatser. Det är en ökning jämfört med . Slutsatser har AMV kunnat använda medel för tillfälliga personalförstärkningar.