prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Det skall beaktas att avgiftens storlek har bestämts mot bakgrund av att en viss del av det ekonomiska utrymmet som inkomstmöjligheterna utanför jämfört med i anstalt ger bör tas i anspråk genom avgiften. Enligt utredningen gör sig dessa överväganden alltjämt gällande. Ett ställningstagande i den riktning förordar skulle kräva ytterligare beredningsunderlag. Förslaget torde få beaktas inom ramen för kommande utvärdering av bestämmelserna om intensivövervakning. Utredningen har övervägt om förbudet i 45 § lagen (1974:03) om kriminalvård i av en intagens arbetsersättning bör upphävas, men inte funnit tillräckliga skäl att göra det. Vidare har utredningen övervägt om det bör införas ett undantag som tillåter utmätning av fondavgiften i de intagnas ersättning men funnit att detta inte är lämpligt. Utredningen har inte heller sett andra möjligheter att effektivisera uppbörds- eller indrivningsförfarandet av fondavgifter. Regeringen ser inte några skäl att göra någon annan bedömning än den utredningen gjort på dessa punkter. C1 Domstolsväsendet m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget C1 Domstolsväsendet m.m ökas med . Finansiering sker genom indragning av medel från det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda anslaget A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: I samband med införandet av och inrättandet av särskilda miljödomstolar uppstod vissa engångsvisa kostnader för domstolsväsendet. Regeringen anser att domstolsväsendet skall ersättas för dessa kostnader. 5.4.4 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan B4 Fredsfrämjande verksamhet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Högst av anslaget B4 Fredsfrämjande verksamhet får användas för en väpnad svensk styrka i Kosovo . Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att i en proposition föreslå att regeringen får ställa en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en multinationell fredsstyrka i provinsen i . Utgifterna för ett svenskt deltagande i Kosovo beräknas uppgå till ca . Regeringen avser att finansiera insatsen enligt följande: Regeringen föreslår att högst av anslaget B4 Fredsfrämjande verksamhet får användas för insatsen . Detta innebär att anslagets ändamål vidgas för det belopp som nämnts. Vidare avser regeringen att utnyttja den ingående reservationen från det äldre anslaget B9 Fredsbevarande verksamhet, senast uppfört på statsbudgetens tredje huvudtitel /96. Denna reservation uppgår till ca . Ändamålet med anslaget är att möjliggöra för regeringen att på begäran av FN, enligt beslut av eller EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ, ställa personal till förfogande för konfliktförebyggande, fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet m.m. Återstående avser regeringen finansiera över utgiftsområde 6 Totalförsvar genom att använda det ingående anslagssparandet på anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser. Huvuddelen av anslagssparandet härrör från de som , för att möjliggöra en utökad satsning på den fredsfrämjande verksamheten, anvisat på anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser på tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU11, rskr. 1998/99:42). 5.4.5 Utgiftsområde 6 Totalförsvar A3 Utveckling och investeringar I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 20 . Regeringens förslag: Anslaget A3 Utveckling och investeringar ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D4 minskas med . Skälen för regeringens förslag: tilldelades för att genomföra sanering efter forskning kring explosivämnen i Ursvik. Finansieringen skedde genom att anslaget A1 Försvarsmakten minskades med motsvarande belopp. Eventuellt belopp som inte förbrukades skulle återföras till Försvarsmakten (prop. 1997/98:1, volym 5, utgiftsområde 6, bet. 1997/98:FöU1, rskr. 1997/98:82). Av Försvarets forskningsanstalts redovisning framgår att utgifterna för saneringen uppgick till varför återstår. Regeringen föreslår därför att anslaget D4 minskas med och att anslaget A3 Utveckling och investeringar ökas med motsvarande belopp. C5 : Samhällets skydd mot olyckor I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst minskas med och anslaget B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i budgetpropositionen att Statens räddningsverks utgifter för förvaltningskostnader och kostnader med anledning av fredsräddningstjänst skulle anvisas under förevarande anslag. Till och med beräknades dessa utgifter under anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. beslutade i enlighet med förslaget. I regeringens förslag skulle rätteligen ytterligare ha beräknats under förevarande anslag, i stället för under anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Regeringen föreslår därför att anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst minskas med och att anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor ökas med motsvarande belopp. Enligt regeringen är det angeläget att öka satsningen på minröjningsområdet vad gäller forskning samt inriktningen av utbildningen av civilpliktiga. Regeringen föreslår därför att anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor ökas med och anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst minskas med motsvarande belopp. Om behov finns av ytterligare åtgärder på detta område avser regeringen att återkomma till . Slutligen föreslår regeringen att anslaget C5 : Samhällets skydd mot olyckor ökas med ytterligare . Regeringen har föreslagit en lag om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Genom lagen genomförs EG-direktivet om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (96/82/EG) och FN:s konvention om gränsöverskridande effekter av industriolyckor av (se prop. 1998/99:64 Säkrare kemikaliehantering). Beloppet skall användas för att finansiera tillkommande kostnader för länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn m.m. med anledning av lagen. Finansiering sker genom att anslaget B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. minskas med motsvarande belopp. 5.4.6 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar A1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A3 Migrationspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: pågår ett förändringsarbete med syfte att få en mer rationell och samordnad styrning av utlandsmyndigheternas hantering av utlänningsärenden. Processen inbegriper flera myndigheter, däribland i dess roll som central utlänningsmyndighet. I arbetet ingår att utveckla ett nytt modernt IT- stöd. För att kunna genomföra detta utvecklingsarbete och modernisera arbetssättet behöver tillföras . För att tillgodose det fortsatta behovet av särskilda insatser i f.d. behöver tillföras för förstärkning av utrikesförvaltningen. Finansiering sker genom att anslaget A3 Migrationspolitiska åtgärder, anslagsposten 3 Återvandringsinsatser m.m., minskas med motsvarande belopp. A6 Utresor för avvisade och utvisade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A6 Utresor för avvisade och utvisade ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A3 Migrationspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: Effekten av och de till denna konvention kopplade avtalen med och har blivit större än beräknat, dvs. antalet verkställigheter har ökat. Detta har lett till högre kostnader och en större anslagsförbrukning på anslaget för utresor för avvisade och utvisade än tidigare beräknat. Anslaget tillförs därför . Finansiering sker genom att anslaget A3 Migrationspolitiska åtgärder, anslagsposten 3 Återvandringsinsatser m.m., minskas med motsvarande belopp. 5.4.7 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg A3 Bidrag till hälso- och sjukvården I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på , varav ca avser finansiering av (Spri). Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att gemensamt med upplösa den ideella föreningen , . Skälen för regeringens förslag: (Spri) är en allmännyttig ideell förening som har bildats av staten och . Mot bakgrund av att efter samråd med staten givit en särskild utredare i uppdrag att utreda framtida engagemang i Spri förklarade sig regeringen i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) inte beredd att ta ställning till den framtida finansieringen av Spri. Några medel för bidrag till Spri har heller inte anvisats inom ramen för statsbudgeten för tiden . beslutade att för sin del säga upp avtalet mellan staten och om Spri. Därefter har regeringen sagt upp avtalet. Regeringen har vidare tillsatt en arbetsgrupp för att ta fram underlag inför ställningstagande om den verksamhet Spri bedriver, vad gäller tiden . har påkallat överläggningar med staten om engagemanget i Spri. I samband med detta har inhämtat upplysningar från , av medicinsk metodik samt Spri. Parterna konstaterar att Spri sedan det ursprungliga bildandet på ett aktivt sätt bidragit till att utveckla hälso- och sjukvården. Spri har bl.a. medverkat till att utveckla DRG- systemet i svensk sjukvård, introducerat metoder och system för kvalitetsutveckling, på olika sätt stött IT-utvecklingen inom hälso- och sjukvården samt byggt upp ett nationellt an- svarsbibliotek på hälso- och sjukvårdsområdet. Utvecklingen i samhället och inom hälso- och sjukvården under dessa har emellertid medfört i grunden ändrade förutsättningar för den samverkan mellan staten och landstingen kring hälso- och sjukvården, som varit Spris upp- gift. Företrädare för staten och kommer mot den bakgrunden att underteckna en överenskommelse om att upplösa den ideella föreningen och att inleda de förberedelser som behövs för en avveckling av institutets verksamhet per . Parterna överväger också inriktningen av utvecklingsinsatser inom hälso- och sjukvården . Överenskommelsen görs för sin giltighet beroende av att den slutligt godkänns av regeringen, under förutsättning att fattar de beslut som behövs. Överenskommelsens giltighet villkoras även av att godkänner den. Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma med förslag om statens medverkan i det fortsatta utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården. Det pågår diskussioner mellan staten och om framtida former och inriktning för detta utvecklingsarbete. I det sammanhanget diskuteras bl.a. frågor om nya initiativ, som t.ex. ett nationellt råd för att sammanföra den hälso- och sjukvårdspolitiska diskussionen mellan huvudmännen och staten, t.ex. i frågor om hälso- och sjukvårdens ställning och inriktning. Även frågor om behov av att stödja utvecklingsarbete som är av nationell betydelse genom samverkan med regionala och behovet av att stärka den hälsoekonomiska kompetensen diskuteras. Vidare skall bedömas i vilken utsträckning delar av nuvarande verksamhet vid Spri bör överföras till annan huvudman. Exempel på en sådan verksamhet är Spris bibliotek och utredningsbank som regeringen bedömer angelägen att överföra till en statlig myndighet. Mot bakgrund av att kommunerna fått en nytt ansvar inom hälso- och sjukvården är en viktig utgångspunkt för det framtida utvecklingsarbetet att även kommunerna medverkar tillsammans med staten och landstingen. A13 Ersättning till vissa steriliserade Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag A13 Ersättning till vissa steriliserade uppgående till anvisas för . Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslutade propositionen (1998/99:71) Ersättning av staten till steriliserade i vissa fall. Där föreslås en lag som ger rätt för vissa personer som steriliserats mot sin vilja eller på någon annans initiativ att erhålla ekonomisk ersättning från staten. Lagen föreslås träda i kraft . Ansökningstiden för ersättningsanspråk föreslås löpa ut . Ersättning föreslås utgå med ett schablonbelopp om per ersättningsberättigad person. I propositionen lämnas också förslag om de principer som skall gälla för en sådan ersättning samt om att en särskild nämnd skall handlägga och besluta i ersättningsfrågorna. Osäkerheten kring hur många personer som kan komma att omfattas av ersättningen är stor. Antalet ersättningsberättigade kan beräknas till 500-1 000 personer. Det innebär att kostnaderna för utbetalda ersättningar kan beräknas uppgå till . Utöver ersättningen till steriliserade tillkommer vissa kostnader av administrativ karaktär. Häri ingår bl.a. kostnader för den särskilda nämnd som skall besluta i ersättningsärendena samt för den handläggande personalen. De administrativa kostnaderna beräknas totalt uppgå till ca . Regeringen bedömer att sammanlagt behöver avsättas på statsbudgeten för ersättning till steriliserade. beräknas kostnaderna för ändamålet till . Återstående medelsbehov har beaktats i beräkningarna av utgiftsområdesramarna för utgiftsområde 9 . B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ifråga om ramanslaget B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om projektbidrag till försöksverksamhet i kommuner och landsting som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Anslaget är beräknat till för vardera i budgetpropositionen . Regeringen avser att använda för stimulansbidrag till försöksverksamheter i kommuner och landsting som syftar till utveckling och nytänkade inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter under vart och ett av . Avsatta medel för detta ändamål uppgår till . Stimulansbidraget kommer huvudsakligen att användas för att stödja fleråriga utvecklingsprojekt inom de prioriterade områden som redovisas i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att medger att regeringen för anslaget B1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken får besluta om projektbidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Tabell 5.2 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1998 utfall prognos 2000 beräknad 2001 beräknad Utestående förpliktelser vid årets början 90 Nya förpliktelser - 0 0 0 Infriade förpliktelser 90 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att, ifråga om ramanslaget B3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m. ingå avtal som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: utbildningsstöd (Sisus) administrerar anslaget enligt bestämmelserna i förordningen (1996:1536) med instruktion för utbildningsstöd. Delar av anslaget disponeras för omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade ungdomar. Denna verksamhet finns i , , och . Undervisningen ges inom den ordinarie kommunala gymnasieskolan. Kostnaderna för omvårdnadsverksamheten i anslutning till undervisningen regleras enligt avtal genom årliga överenskommelser mellan staten och de olika huvudmännen på de fyra orterna. Dessa överenskommelser träffas för ett läsår i taget. Mot bakgrund av att avtalen sträcker sig mellan två budgetår hemställer regeringen härmed om bemyndigande att träffa avtal som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . 5.4.8 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp B1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att bidra till finansieringen av höjningen av anslaget A6 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas anslaget B1 med . 5.4.9 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet A2 Bidrag till lönegarantiersättning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Bidrag till lönegarantiersättning ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under utgiftsområde 14 minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med beslut med anledning av ekonomiska vårproposition erhöll (Ju 1996:02) tilläggsdirektiv (dir. 1997:82), som innebar att kommittén skulle analysera alternativa möjligheter till hur statens kostnader för lönegarantin kunde minska med på årsbasis och lägga fram förslag om en sådan besparing . Anslaget för har med anledning av detta minskats med en halvårseffekt av besparingen, det vill säga med . arbete avslutades emellertid först , då betänkandet Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) överlämnades till regeringen. De föreslagna förändringarna beräknas kunna träda i kraft . Förslag till ändringar av lönegarantibestämmelserna som medför den angivna kostnadsminskningen kan inte läggas fram i sådan tid att de får effekt på kostnaderna för lönegarantin under det innevarande budgetåret. utbetalades som lönegarantimedel 1 . Därtill utbetalades ersättningar för främst administrativa kostnader. Utgifterna under kan beräknas uppgå till ca 1 . Mot denna bakgrund bör besparingen på återföras till anslaget. Finansiering sker genom att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under utgiftsområde 14 minskas med motsvarande belopp. 5.4.10 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 . Regeringens förslag: Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med till följd av de förändringar som beslut om utformningen av reglerna för arbetspraktik medför (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:AU1, rskr. 1998/99:105). Som en följd av det minskade resursbehovet på grund av föreslagna förändringar av anställningsstöd och flyttningsbidrag beräknas anslaget kunna minskas med ytterligare . För att bidra till finansiering av vissa reformer minskas anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder med ytterligare . Reformerna berör lönegaranti, lönebidrag och Stiftelsen . Vidare bör utgifterna för räntesubventioner och avskrivning av lån för äldre utbildningsbidrag med lånedel från och med innevarande budgetår inte längre beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utgifterna bör i stället beräknas under utgiftsområde 15 Studiestöd. Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör därför minskas med ytterligare som anslaget A2 Studiemedel m.m. ökas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär regeringens förslag inom alla utgiftsområden att anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med . Regeringens förslag: Flyttningsbidrag skall bestå av respenning, starthjälp och pendlingsstöd. Stödformerna medflyttandebidrag och inlösen av egnahemsfastigheter och bostadsrätter avskaffas. Förslaget skall gälla . Skälen för regeringens förslag: Flyttningsbidrag är ett samlingsnamn för stödformerna respenning, starthjälp, medflyttandebidrag och pendlingsstöd. Bidrag kan i första hand beviljas den som är eller riskerar att bli arbetslös och flyttar till annan ort för arbete eller studier. Regler om detta finns i förordning (1994:7) om flyttningsbidrag. Flyttningsbidragen är ett viktigt instrument i arbetsmarknadspolitiken, främst för att stimulera geografisk rörlighet och en flexibilitet på arbetsmarknaden och på så sätt minska arbetslösheten och motverka arbetskraftsbrist. Gällande regelverk är emellertid förhållandevis otillgängligt och administrativt sett tungrott vilket bland annat har inneburit att stöden inte kommit att användas på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen anser därför i linje med pågående regelförenklingssträvanden att regelverket bör förändras och förenklas. Utgångspunkten för regeringens förslag har varit ett uppdrag AMS haft att redovisa hur flyttningsbidragen kan effektiviseras. Flyttningsbidragen skall i högre utsträckning än riktas till den enskilde individen som är eller riskerar att bli arbetslös och mindre till individens hushåll eller den som redan har en anställning. De bör vidare renodlas till att stödja enbart den som söker, tillträder och/eller flyttar för att tillträda en anställning. Flyttningsbidraget bör därför fortsättningsvis endast bestå av respenning, starthjälp och pendlingsstöd. Däremot bör medflyttandebidraget avskaffas. Detta stöd lämnas under vissa förutsättningar till en arbetsgivare som anställer en familjemedlem som flyttar tillsammans med en arbetstagare som tillträder en anställning på annan ort än hemorten. Stödformen har haft en mycket begränsad användning trots att den haft en i förhållande till de övriga stödformerna generös utformning. Flyttningsbidrag bör fortsättningsvis endast kunna lämnas till den som har fyllt . Om särskilda skäl föreligger får flyttningsbidrag även lämnas till den som har fyllt eller genomgått treårig gymnasieutbildning. Vidare skall arbetsförmedlingen göra en ingående prövning av om personen skulle ha kunnat få arbete i eller nära hemorten utan hjälp av flyttningsbidrag Respenning kan lämnas bl.a. vid arbetstagares eller hushållsmedlemmars återflyttning till hemorten. Denna möjlighet kan mot bakgrund av vad ovan sagts om stödens inriktning inte längre anses arbetsmarknadspolitiskt motiverad och bör tas bort. Vidare bör den del av ersättningen för uppehälle som består i traktamente tas bort, medan reseersättningen och övernattningskostnader bör finnas kvar de delarna torde vara de mest kännbara utgifterna vid sökande- och tillträdesresor. Slutligen bör ersättning för bohagstransport lämnas endast till den som skall tillträda en anställning, inte som även inför arbetsmarknadsutbildning. När det gäller pendlingsstöd bör reglerna justeras på så sätt att nuvarande möjlighet till bidrag för två hemresor , om avståndet är för långt för dagpendling, tas bort. Gällande regler är kostsamma och till exempel starthjälp kan användas för sådana kostnader. Starthjälp föreslås fortsättningsvis lämnas med . Det bör vara den enskildes ensak att avgöra om stödet skall användas för att täcka pendlingskostnader eller annat. Bestämmelserna om att pendlingsstöd och starthjälp inte lämnas till den som tillträder en anställning som är den första efter avslutad utbildning av annat slag än arbetsmarknadsutbildning bör ändras så att utbildningar inom och motsvarande vuxenutbildning likställs med arbetsmarknadsutbildningar i detta sammanhang. Regeringen avser vidare att avskaffa bestämmelserna om möjligheten till inlösen av egnahemsfastigheter och bostadsrätter i vissa delar av landet av arbetsmarknadsskäl. Stödformen har haft en mycket begränsad användning och kan inte längre motiveras av arbetsmarknadspolitiska skäl. Förslaget innebär att utgifterna minskar med . Regeringens förslag: Anställningsstödet vid anställning av personer med mycket långa inskrivningstider vid arbetsförmedlingen förlängs och förstärks. Det förstärkta stödet ska uppgå till av lönekostnaden dock högst och till av lönekostnaderna dock högst . Vidare skall anställningsstödet omformas från ett kontantbidrag till en kreditering på skattekontot för arbetsgivare som anställer en person med anställningsstöd. De nya reglerna skall gälla . Skälen för regeringens förslag: En av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är att motverka långa tider utan reguljärt arbete.