prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Den lägre anslagsförbrukningen beror dels på besparingar (uppgående till ), dels på utgiftsminskning till följd av begränsningsbelopp. Vidare är utgiftsprognoserna för anslagen Räntebidrag m.m. och Bostadsbidrag sammanlagt lägre än beloppen i statsbudgeten. De lägre beräknade utgifterna för räntebidragen förklaras främst av lägre ränteantagande. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utgiftsprognosen uppgår till , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Till största delen beror avvikelsen på att vissa åtaganden gjorda skall täckas av anslagsbehållningar på s.k. äldreanslag, främst äldreanslaget Regionalpolitiska åtgärder där utgiftsprognosen för uppgår till . För att underlätta övergången till ett bemyndigandesystem har ett nytt anslag Allmänna regionalpolitiska åtgärder förts upp på statsbudgeten . Anslaget uppgår till ett lägre belopp på grund av att anslagsbehållningar på äldreanslagen istället skall tas i anspråk. Utgiftsområde 21 Energi Aktuell beräkning för utgiftsområdet uppgår till och understiger därmed anvisade medel i statsbudgeten med . Besparingar och utgiftsreduktioner på grund av begränsningsbeloppen förklarar ca av minskningen. Vidare har utgiftsprognosen för anslaget Introduktion av ny enegiteknik nedreviderats med jämfört med anvisade belopp i statsbudgeten. Anledningen till detta är att verksamheten ännu inte till fullo kommit igång. Utgiftsområde 22 Kommunikationer I statsbudgeten anvisades totalt . Aktuell beräkning av utgifterna uppgår till , vilket är lägre än anvisade medel. Till största delen förklaras minskningen av begränsningsbeloppen för anslagen Väghållning och statsbidrag. Utgiftsområde 24 Näringsliv I statsbudgeten anvisades totalt till utgiftsområdet. Den aktuella utgiftsprognosen överstiger anvisade medel med . Införandet av begränsningsbelopp för två anslag beräknas reducera utgifterna med . Utgiftsreduceringen på grund av dessa begränsnings-belopp är inräknad i aktuell prognos. De beräknade högre utgifterna är framför allt hänförliga till de två anslagen Teknisk forskning och utveckling och Program för småföretagarutveckling, förnyelse och tillväxt (anvisades på statsbudgeten /96). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I statsbudgeten anvisades totalt till detta utgiftsområde. I den aktuella prognosen beräknas utgifterna bli lägre. Effekten av utgiftsbegränsningen för anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har beaktats i aktuell prognos. Lägre utgifter för anslaget Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting förklarar minskningen i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten. () fastställer de utjämningsbidrag respektive utjämningsavgifter som landets kommuner och landsting skall erhålla eller betala . De av SCB fastställda nivåerna avseende innebär att bidraget blir ca 0,7 miljarder lägre för än vad som anvisades på statsbudgeten. Utgiftsområde 27 Avgiften till EG-budgeten består utgiftsområdet av ett enda anslag; Avgiften till Europeiska gemenskapens budget. Under detta anslag redovisas fem anslagsposter. Anslagsposterna utgörs dels av de fyra tidigare anslagen, dels av anslagsposten Avgift avseende budgetreduktion. avgift till EU beräknas bli högre än vad som anvisades i statsbudgeten för . Vad förskottsvis skall betala avgörs av euro-kursen . I statsbudgeten gjordes ett antagande att kursen vid detta datum skulle bli per euro. uppgick kursen till per euro. Differensen mellan antagandet i statsbudgeten och kursen är orsaken till den högre avgiften för i jämförelse med vad som beräknades i statsbudgeten. förväntas få betala en lägre avgift på grund av den påverkan som växelkurseffekten har på avgiften . Det finns dock andra faktorer som kan leda till att reduceringen av avgiften för blir mindre än den justering som växelkurseffekten föranleder. Exempel på osäkerhetsfaktorer är korrigeringsbetalningar och ändrade prognoser för EU-budgetens utfall. Mot bakgrund av de osäkerheter som fortfarande finns vad gäller EU:s ändrings- och tilläggsbudget för föreslår regeringen inte nu någon förändring av anslaget till avgiften till Europeiska gemenskapens budget för . Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten var förbrukningen av anslagsbehållningar ej fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Förbrukningen prognostiserades i statsbudgeten till . I aktuell prognos ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Tabell 5.8 Prognos för takbegränsade utgifter år Prognos Differens prognos statsbudget UO 1 4,2 0,0 4,2 4,7 0,6 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1,7 0,0 1,7 1,7 0,0 UO 3 och uppbörd 5,8 5,8 6,0 0,2 UO 4 Rättsväsendet 21,9 0,0 21,9 22,4 0,4 UO 5 och internationell samverkan 2,9 2,9 3,0 0,1 UO 6 Totalförsvar 44,1 0,0 44,1 45,6 1,5 UO 7 Internationellt bistånd 11,9 11,9 12,0 0,1 UO 8 Invandrare och flyktingar 4,3 0,0 4,3 4,4 0,1 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24,0 0,1 24,1 24,6 0,6 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 80,5 0,0 80,5 84,9 4,4 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34,3 34,3 34,3 0,0 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 39,9 39,9 41,1 1,2 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 33,8 0,2 33,9 33,5 -0,2 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 48,3 -0,3 48,0 47,6 -0,7 UO 15 Studiestöd 22,4 -0,1 22,4 21,1 -1,4 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 29,0 0,1 29,1 30,0 1,0 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,5 0,0 7,5 7,5 0,0 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 20,5 0,0 20,5 19,5 -0,9 UO 19 Regional utjämning och utveckling 2,7 2,7 3,9 1,2 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1,5 0,0 1,6 1,6 0,0 UO 21 Energi 1,7 1,7 1,1 -0,6 UO 22 Kommunikationer 25,5 0,0 25,5 25,0 -0,5 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 12,0 12,0 11,6 -0,3 UO 24 Näringsliv 2,9 0,0 2,9 3,4 0,5 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 103,6 0,0 103,5 102,7 -0,8 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 84,6 84,6 92,9 8,3 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21,9 Minskning av anslagsbehållningar 5,0 5,0 0,0 -5,0 Summa utgiftsområden 698,4 0,0 698,4 708,9 10,5 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 613,8 0,0 613,8 616,0 2,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 135,8 3,4 1,2 -2,1 Utgiftstak för staten 753,0 5.4 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel sammanlagt minskar med . Inklusive av regeringen beslutade indragningar av anslagsbehållningar leder åtgärderna till en minskning av tillgängliga medel med . De föreslagna ökningarna av anslag uppgår till totalt ca . I vissa fall finns förslag till finansiering av den föreslagna utgifts- ökningen genom minskning av anslag. I några fall föreslås indragning av anslagsbehållningar. Minskningarna av anslag uppgår totalt till ca . Minskningarna till följd av indragningar av anslagsbehållningar uppgår till . Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsvarande minskning av utgifterna . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till för . 5.4.1 Utgiftsområde 1 m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: m.m. ökas med . Finansiering har skett genom att anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., B1 Funktionen civil ledning, D2 Försvarshögskolan och D4 inom utgiftsområde 6 Totalförsvar minskades med vardera i budgetpropositionen . Skälen för regeringens förslag: Till och med har utgifter om ca för fakultetsansvarig vid () beräknats under anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., B1 Funktionen civil ledning, D2 Försvarshögskolan och D4 inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Regeringen har beslutat att utgifterna skall finansieras av . I budgetpropositionen minskades ovan nämnda anslag inom utgiftsområde 6 Totalförsvar med vardera (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38, bet. 1998/99:FöU1, rskr. 1998/99:74). m.m. bör därför tillföras motsvarande belopp . 5.4.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Statsgaranti för lån till Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ställa ut kreditgaranti till för lån till på högst 300 miljoner USD genom Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). Skälen för regeringens förslag: beslutade Internationella valutafondens (IMF) styrelse att bevilja ett treårigt stabiliserings- och reformprogram. Inom ramen för programmet ställs totalt ca 40 miljarder USD eller ca till landets förfogande. Stödpaketet består av dels lån från internationella institutioner, dels bilaterala lån från 21 länder. har i egenskap av medlem i den s.k. Tiogruppen ombetts att delta bland de bilaterala långivarna. deltagande sker genom . andel av de bilaterala lånen på totalt 14,5 miljarder USD uppgår till 300 miljoner USD eller ca . Enligt avtalet skall utestående lån vara återbetalda . De bilaterala lånen ges av Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) i med garanti från de deltagande ländernas centralbanker. För del är det således som garanterar lånet. Eftersom de bilaterala lånen faller utanför ordinarie verksamhet, har begärt statsgaranti för denna insats. Regeringen anser det angeläget att deltar i ovannämnda stödarrangemang. Det är viktigt för att landet tar sig ur den pågående finansiella krisen, men det har också stor betydelse för utvecklingen av världsekonomin. Regeringen anser att det är viktigt att även privata långivare i olika länder bidrar till finansieringen genom att förnya sina lån. erhåller ersättning från BIS för sin garanti. Efter ett godkännande av kommer regeringen att uppdra åt att ställa ut garantin till . Då fastställs en avgift som motsvarar garantins förväntade ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. Denna avgift betalar sedan till , vilket innebär att statsbudgeten inte förväntas belastas med några kostnader för garantin. A6 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A6 ökas med . Finan- siering sker dels genom att anslaget B1 under utgiftsområde 10 minskas med , dels genom att anslaget E2 Utvecklingsarbete inom område m.m. under utgiftsområde 16 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att det inrättas ett yrkesregister som kan ersätta den insamling av yrkesuppgifter som tidigare skett i samband med folk- och bostadsräkningarna. Registret skall tillgodose både statistikens och forskningens krav på relevanta data. Yrkesuppgifter används inom yrkesmedicinsk- och samhällsvetenskaplig forskning, utbildnings-, sysselsättnings- och samhällsplanering, hälso- och sjukvårdsplanering, prognosverksamhet och inom områden som berör jämställdhetsaspekter. Det övergripande målet med uppgifterna i ett yrkesregister är att bilda underlag för framställning av officiell statistik. bör byggas upp på det sätt som SCB har föreslagit. Förslaget innebär att befintliga yrkesuppgifter i lönestatistiken utnyttjas och kompletteras med enkätinsamling av yr-kesuppgifter från de ca 180 000 småföretag som inte ingår i lönestatistiken. Kostnaden för regist-ret beräknas till un-der en fyraårsperiod och därefter 6 miljoner kro-nor . Regeringen föreslår att anvisas för att påbörja upp-byggnaden av ett yrkesregister vid SCB. Därutöver avser regeringen att låta SCB disponera för ändamålet av de medel som står till regeringens disposition under anslaget. Regeringen avser att återkomma till med den lagstiftning som krävs för att inrätta ett yrkesregister. A7 Folk- och bostadsräkning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: godkänner vad regeringen anfört om inriktningen av registerbaserad folk- och bostadsräkning. Registerbaserad folk- och bostadsräkning bedöms kunna genomföras eller 2005. Sammanlagt ytterligare avsätts och framöver för att genomföra projektet. Utgifterna finansieras inom ramen för berörda utgiftsområden. beslutade att det skall genomföras registerbaserad folk- och bostadsräkning (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Regeringen har därefter informerat att arbetet är försenat. Den genomförda försöksverksamheten visade att uppläggningen av lägenhetsregistret i försöksområdena har fungerat bra medan folkbokföringen på lägenheter har inneburit vissa problem. Regeringen uppdrog därför åt () att utreda en alternativ metod för att kunna genomföra en folk- och bostadsräkning . Med denna metod, som innebär att SCB utnyttjar registret folk- och bostadsräkning och gör en kompletterande uppgiftsinsamling, är det möjligt att genomföra en folk- och bostadsräkning . Detta är emellertid en mycket kostsam engångslösning. Kostnaden beräknas till ca . Mot den här bakgrunden är det regeringens bedömning att fortsatta investeringar för att möjliggöra registerbaserad folk- och bostadsräkning är det bästa alternativet. Detta förordas också av alla som använder statistiken, nämligen kommuner, statliga myndigheter och forskare. Detta alternativ är en långsiktig investering som lägger grund för framtida folk- och bostadsräkningar och möjliggör besparingar för staten och kommunerna. Problemen i folkbokföringen bedöms vara av övergående karaktär och kunna lösas bl.a. genom att skapa stabila lägenhetsbeteckningar. På grund av förseningarna kan en registerbaserad folk- och bostadsräkning genomföras först eller 2005. Denna tidtabell förutsätter att verksamheten påbörjas redan under innevarande budgetår. Förseningarna innebär också ökade kostnader vilket medför att sammanlagt ytterligare ca avsätts 2001 och framöver. Av de medel som redan har anslagit för verksamheten återstår ca . Utgifterna finansieras inom ramarna för berörda utgiftsområden (utgiftsområdena 2, 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 16, 18, 19, 22). Regeringen avser att återkomma till med den lagstiftning som krävs för att genomföra registerbaserad folk- och bostadsräkning. A16 Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag A16 : Avvecklingskostnader uppgående till anvisas för . Finansiering sker genom att anslaget A5 Täckning av merkostnader för lokaler minskas med motsvarande belopp. Skälen för regeringens förslag: har beslutat om avveckling av från (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 2, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120). Avvecklingskostnaderna har finansierats från ramanslaget A11 : Avvecklingskostnader inom utgiftsområde 2 upptaget på statsbudgeten . Kostnaderna för avvecklingen har visat sig bli högre än beräknat. Regeringen bedömer att kostnaderna bör finansieras från ett särskilt anslag för detta ändamål. Därför föreslås att ett ramanslag A16 : Avvecklingskostnader tas upp på statsbudgeten även med . 5.4.3 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Höjning av avgiften till brottsofferfonden Regeringens förslag: Avgiften till brottsofferfonden höjs . Förstärkningen av fonden sker för att öka utrymmet för bidrag till ideella organisationers verksamhet. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utvärdera de åtgärder som den senaste tioårsperioden har vid- tagits på brottsofferområdet (dir. 1995:94). En särskild utredare förordnades . Utredningen antog namnet (Ju 1995:07). Utredningen lade fram betänkandet BROTTSOFFER - Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen tar i detta ärende endast upp frågan om avgiften till brottsofferfonden. Lagförslaget gäller rättsverkan av brott och faller inom Lagrådets granskningsområde. Förslaget innebär dock endast en höjning av avgif-ten. När brottsofferfonden infördes anförde Lagrådet endast vissa lagtekniska synpunkter. Lagrådets hörande måste mot den bakgrunden anses sakna betydelse. förslag överenstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. , , och tingsrätter, samt Riksåklagaren avstyrker förslaget och och tingsrätter samt vid är tveksamma. föreslår att avgiften enligt lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll dessutom skall höjas till per dag och högst få uppgå till . Bakgrund: Enligt 1 § lagen (1994:419) om brottsofferfond skall den som döms för ett eller flera brott i domen åläggas att betala en avgift på , om fängelse ingår i straffskalan för något av brotten. Detsamma gäller när fråga om ansvar för brott tas upp av åklagare genom strafföreläggande. Avgifterna skall enligt 3 § föras till en brottsofferfond, vars medel, enligt de föreskrifter som regeringen bestämmer, skall användas för verksamhet som gagnar brottsoffer. I 1 § förordningen (1994:426) om brottsofferfond anges att bidrag från fonden får lämnas för att stödja forskning, utbildning, information och annan utvecklingsverksamhet som gäller brottsofferfrågor och som bedrivs av ideella organisationer eller i privat eller offentlig regi. Bidrag får enligt paragrafens andra stycke lämnas till löpande verksamhet bara om det finns särskilda skäl. Frågor om bidrag från fonden prövas enligt 3 § av ett råd vid . Bestämmelser om uppbörd och indrivning av fondavgifter finns i bötesverkställighetslagen (1979:189), lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m., bötesverkställighetsförordningen (1979:197) och indrivningsfördningen (1993:1229). Fonden tillförs också avgifter enligt lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den som verkställer ett fängelsestraff enligt lagen skall enligt 5 § betala en avgift, om det är motiverat med hänsyn till hans möjligheter att erhålla inkomst under verkställigheten utanför anstalt. Avgiften uppgår enligt paragrafens andra stycke till per dag som verkställigheten skall pågå, dock högst . När brottsofferfonden inrättades beräknades att fondavgiften skulle tillföra fonden (prop. 1993/94:143, s. 24 f). Av Brottsoffermyndighetens årsredovisningar framgår att fonden och 1998 har tillförts 10,6 respektive genom frivillig betalning av fondavgiften. Fonden har vardera året tillförts genom frivillig betalning av avgiften enligt lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll. har 2,9 respektive tillförts fonden genom indrivning av avgifter. Skälen för regeringens förslag: Brottsofferfonden inrättades för att bl.a. skapa utrymme för ekonomiska bidrag till olika ideella organisationers arbete på brottsofferområdet (se prop. 1993/94:143, s. 20 f, bet.1993/94:JuU25, s. 10 f, rskr. 1993/94:320). Brottsofferjourer, kvinnojourer och andra brottsofferinriktade ideella organisationer har tilldelats relativt stora belopp ur brottsofferfonden. Bidrag från fonden till löpande verksamhet får dock enligt 1 § andra stycket förordningen (1994:426) om brottsofferfond lämnas endast om det finns särskilda skäl. På grund av det rådande ekonomiska läget i främst kommunerna har bidragen till organisationerna minskat . Utredningen har mot denna bakgrund föreslagit att avgiften till brottsofferfonden höjs till . Tillskottet bör enligt utredningen reserveras för bidrag till de ideella organisationerna, främst den löpande verksamheten. Utredningen har därför också föreslagit att inskränkningen för bidrag till löpande verksamhet tas bort. De ideella organisationerna på brottsofferområdet gör betydande insatser till stöd för brottsoffer. Det är mycket angeläget att de ges tillräckligt stöd för sin verksamhet. Det är naturligt att brottsofferfonden används för detta ändamål. Regeringen ser det som nödvändigt att förstärka brottsofferfonden och anser liksom utredningen att det bör ske genom en höjning av avgiften till fonden. Endast på det sättet kan stödet till de ideella organisationerna öka utan att fondens utdelning till bland annat forskning eftersätts. Med utgångspunkt i de belopp som 1997 och 1998 inflöt i brottsofferavgifter och tillfördes genom indrivning av avgifter till fonden kan den nu föreslagna höjningen beräknas tillföra fonden . Riksåklagaren har invänt mot en höjning av avgiften och menar att det finns en risk för allmänt minskad respekt för det straffrättsliga systemet, i synnerhet för dem som döms för mindre allvarliga brott, om avgiften får för stor proportion i förhållande till straffet. anför att avgiften inte bör vara lika kännbar som bötesstraffet, vilket ofta kan komma att inträffa efter en höjning. anför att det blir mer befogat att differentiera avgiftsnivån mellan olika brott om avgiften höjs. anför att en möjlighet till jämkning och i vissa fall eftergift av skyldigheten att utge avgift bör övervägas. Regeringen kan i och för sig ha förståelse för dessa synpunkter. Enligt regeringens mening kan dock avgiften inte ens efter en höjning till anses vara särskilt hög. Det torde höra till de absoluta undantagen att bötesstraffet understiger det beloppet. Utgångspunkterna för utformningen av systemet för skyldigheten att betala avgiften bör vara desamma som när fonden infördes , nämligen att systemet skall vara acceptabelt från rättvisesynpunkt, enkelt att tillämpa och förutsebart för den enskilde (jfr prop. 1993/94:143, s. 22). Bland annat kravet på enkelhet talar mot differentierade avgifter. Avgiftens storlek efter höjningen medför enligt regeringens bedömning heller inte något behov av jämkningsregler. Avgiften skall slutligen inte vara högre än att frivillig betalning underlättas. Den skall inte heller inkräkta på betalning av eventuella skadestånd och böter (jfr prop. 1993/94:143, s. 22). har invänt att mot en höjning av avgiften med hänvisning till dessa krav. har pekat på risken för en minskad frivillig betalning. Regeringen gör bedömningen att en höjning med inte nämnvärt torde påverka betalningsbenägenheten. Hovrätten över och anför att tillskottet inte bör öronmärkas för de ideella organisationernas verksamhet och att fördelningen bör ske enligt samma principer som gäller övriga medel. Mot bakgrund bl.a. av det minskade ekonomiska stödet till de ideella organisationerna menar regeringen att det tvärtom är angeläget att en förstärkning av fonden huvudsakligen används för att ge organisationer en mer trygg finansiell bas för sin verksamhet, framförallt för att dessa i ökad grad skall kunna vara tillgängliga för brottsoffer som kontaktar organisationen. Utredningen har förordat en fördelning av medel som innebär att jourer som samverkar, t.ex. genom att anställa en gemensam brottsofferassistent, premieras. Detta skulle bl.a. ha den fördelen att även andra ideella organisationer än brottsofferjourerna skulle få del av tillskottet till fonden. Regeringen menar att det inte är lämpligt eller möjligt att här slå fast hur tillskottet till fonden närmare skall användas. Det bör därvid beaktas att det är råd som beslutar om fördelningen av fondens medel. Vidare bör det fortlöpande resultatet av de två försöksverksamheter med en regional brottsofferassistent respektive en statligt anställd brottsoffersamordnare som pågår, beaktas. Det framstår dock som naturligt att tillskottet till fonden i stor utsträckning bör komma den verksamhet som bedrivs av landets brottsofferjourer till del. Det är angeläget att brottsofferfonden och de mer stadigvarande verksamheter fonden bidrar till också på lång sikt har en säker finansiering. Det finns därför anledning att titta närmare på formerna för att tillföra fonden medel. Det är dock angeläget att en förstärkning av fonden kan ske omgående, utan att avvakta det arbetet. har i sitt remissvar föreslagit att avgiften enligt lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll skall höjas.