prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — handlägger ärenden som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildning och folk- rörelser i den mån sådana ärenden inte ankom- mer på någon annan myndighet. Statens kultur- råd är vidare kontaktkontor för EU:s kul- turprogram Kalejdoskop och litteraturprogram- met . Myndighetens avgiftsinkomster uppgick un- der till . För gäller förordningen (1988:676) med instruktion för Statens kultur- råd. Regeringens överväganden Resultatinformation bidragsverksamhet omslöt . Tyngdpunkten lig- ger inom teater-, dans- och musikområdet, vilket omfattar av bidragen. Tabell 4.2 Ärendehantering Antal ärenden 1994/95 1995/96 (18 mån) 1997 Teater, dans, musik 1 696 2 584 1 748 Bibliotek, litteratur, kulturtidskrifter 2 715 Konst, museer, utställningar 584 Konstområdesöver- gripande och övrigt 375 Framtidens kultur 1 168 1 604 1 058 TOTALT 7 164 9 469 6 480 Trots att jämförelser med det 18 månader långa /96 är svåra att göra kan det kon- stateras att antalet ärenden minskat något mellan budgetåren 1994/95 och 1995/96. Av Kulturrå- dets totala ärendehantering utgör förslag till beslut av Stiftelsen . I de arbets-, referens- och beredningsgrupper, som kompletterar för kva- litetsbedömningar vid bidragsfördelningen, in- gick vid årets utgång 104 ämnessakkunniga personer i totalt 17 grupper. Vid utgången av /96 var antalet ämnessakkunniga personer 95 st i totalt 15 grupper. har mött regeringens besparings- krav på statlig konsumtion huvudsakligen genom att minska verksamhetsvolymen och reducera de rörliga kostnaderna. Rådet har bl.a. dragit in två tjänster genom s.k. naturlig avgång, avvaktat med att tillsätta vakanser, minskat kostnader för per- sonalutbildning och ökat intäktskravet på den egna konferensverksamheten. Uppgiften att för- dela bidrag har prioriterats före analys-, utvärde- rings- och utvecklingsarbete. har initierat ett utvecklingsarbete för att formulera en strategi för rådets externa insatser inom IT samt analysera hur den nya informationstekniken påverkar kulturlivet. Un- der har införskaffat en egen uppkoppling till SUNET, för att underlätta för den elektroniska kommunikationen mellan rådet och kulturlivet, forskningen och den högre utbildningen. På på Inter- net finns dessutom aktuell information om rådets bidragsformer, bidragsvillkor och ansök- ningsförfarande, om EU:s bidrag till kultur- ändamål, samt om statistik, utvecklingsprojekt, rapporter m.m. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten vid Sta- tens kulturråd i allt väsentligt svarar mot upp- ställda mål. Någon förändring av verksamhetens inriktning är inte aktuell. Däremot kommer att få utökade uppgifter, bl.a. med anledning av ställningsstagande till propositionen (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240) om litteratu- ren och läsandet och propositionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnärernas villkor. Bland dessa uppgifter ingår ett utvidgat uppdrag att utveckla, framställa och presentera statistik inom litteratur- och kulturtidskriftsområdet. Rege- ringen föreslår därför att anslaget förstärks med , varav engångs- vis för för administration av statliga utställningsgarantier. Förslagen finansieras dels inom den ram som tidigare avsatts för nämnda propositioner, dels genom omprioriteringar inom kulturområdet. Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. En justering av beräkningen har gjorts för . Tabell 4.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 26 920 Pris- och löneomräkning +546 Justering av +135 Adm. av statliga utställnings- garantier, engångsanvisning +750 Utökade uppgifter +3 000 Förslag 1999 31 351 A2 Bidrag till allmän kulturverk- samhet, utveckling samt inter- nationellt kulturutbyte och samarbete Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 122 895 2000 Beräknat 120 021 2001 Beräknat 122 275 1 Varav 500 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Besparing på har ej justerats i Statsbudgetens utfall. Under detta anslag beräknas medel till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Inom anslaget beräknas bl.a. medel till Statens kulturråds dispo- sition för tillfälliga insatser av utvecklingskarak- tär eller som på annat sätt är kulturpolitiskt angelägna. Vidare beräknas inom anslaget bidrag till centrala amatörorganisationer, centrumbild- ningar, lokalhållande organisationer för kultur- verksamhet, organisationer med mångkulturell inriktning samt bidrag till internationellt kultur- utbyte och samarbete. Inom anslaget beräknas också medel för kul- turinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbildnings- förbund m.fl. för kultur- och föreläsningsverk- samhet, bidrag till länskonstnärer, bidrag till samisk kultur samt bidrag till . Svenska statens bidrag till Svenskhemmet och för och finns uppförda under anslaget, liksom medel för försöksverksamheten Forum för världskultur. För bidragsgivningen gäller förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål, förordningen (1991:975) om statsbidrag till föreläsningsföreningar m.m., förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kultur- verksamhet och sametingslagen (1992:1433). Regeringens överväganden Resultatinformation Inledning De ändamål som bekostas inom detta anslag gri- per över de flesta av kulturpolitikens områden. har i sin årsredovisning ana- lyserat resultaten av den bidragsgivning som rådet svarar för. Utöver det har regeringen tagit del av årsredovisningar och anslagsframställ- ningar från enskilda organisationer och institu- tioner. För att påvisa kulturens mångfald och styrka samt skapa bestående kulturyttringar som berör hela befolkningen anvisades medel dels för att manifestera som kulturhuvudstad 1998, dels för att under ledning av arbets- grupp Kultur i hela landet (Ku 1996:A) stimulera aktiviteter runt om i . Arbets- gruppen Kultur i hela landet som inrättades , kommer att avsluta sitt arbete med en rapport. Statens kultur- råd har av regeringen fått i uppdrag att utvärdera . Länskonstnärerna till verksamhet med länskonstnärer läm- nades för till 12 regioner, varav fem inom området bildkonst och sju inom området dans. har bidrag lämnats till 18 regioner samt Sameland. Av bidragen avser åtta området bild och form, nio området dans, ett området litteratur och läsande samt ett området samisk musik. Stödet, som omfattar bidrag till totalt 27 länskonstnärer, beräknas vara fullt utbyggt . Funktionshindrades kulturella möjligheter I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpo- litik framhöll regeringen att det är en kulturpo- litisk ambition att kulturen skall kunna erbjudas alla och att människor med funktionshinder bereds möjlighet att använda sin kreativitet och sina konstnärliga och intellektuella färdigheter. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att en översyn på området var nödvändig. Mot detta hade inte något att invända (bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). har haft regeringens uppdrag att kartlägga situationen på kulturområ- det för funktionshindrade personer samt utarbeta ett handlingsprogram för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet. Uppdraget redovisades och inne- höll bl.a. ett förslag om inrättandet av ett pro- gram för ökad tillgänglighet på kulturområdet för personer med funktionshinder. Samisk teater I propositionen om kulturpolitik redogjorde regeringen för sin syn på frågan om inrättandet av en samisk teaterinstitution. instämde i regeringens bedömning att etablering av en samisk teaterinstitution är av stort intresse. fick därför i uppdrag att utreda förutsättningarna för införandet av en fast samisk teaterinstitution. I rapporten ter, som överlämnandes till regeringen , har lämnat förslag till mål, organisation och ekonomi för verksamheten. Enligt förslaget skall den samiska teatern organi- satoriskt bestå av fyra delar, Siiddat, under en gemensam teaterstyrelse. De fyra Siiddat skall lokaliseras till , , och . Verksamheten skall finansieras med årliga driftbidrag från bl.a. , staten samt berörda kommuner och landsting. Åtgärder för kulturinstitutioner Regeringen har fördelat i extra bidrag till kulturinsti- tutioner med särskilt svåra ekonomiska problem. Bidrag har lämnats till , Dramatiska Teater, Symfoni- orkester, , Folkteatern i , i , Internatio- nella , Folkteatern i , Marionetteatern i , Länsteatern på samt och Ul- riksdals slottsteater. Bidragen har syftat till att upprätthålla den konstnärliga verksamheten och ge planeringsutrymme för framtida förändringar. Enligt ingivna redovisningar har det extra bidraget medverkat till att bidragsmottagarna kunnat fullfölja verksamheten i enlighet med en tidigare fastställd eller, i några fall, en reviderad repertoarplan för . En fullständig ekono- misk redovisning avseende skall lämnas till . Svenskhemmet Svenskhemmet har till syfte att främja svensk-norsk förståelse genom att ta emot svenska och norska besökare, anordna konferen- ser och bedriva kulturell programverksamhet. drivs som ett av svenska staten helägt norskt aktiebolag. får bolaget i bidrag från detta anslag, varav ca avser lokal- hyra. redovisar bolaget en vinst på ca . Av årsredovis- ningen framgår vidare att antalet gästdygn upp- gick till 16 563, jämfört med 15 672 gästdygn . Hotellrörelsen, som drivs av ett separat bolag, visar ett gott ekonomiskt resultat, vilket delvis kommer övrig verksamhet till godo. Genom tillkomsten av en stor samlingssal, , har kunnat bredda sin programverksamhet betydligt. Möj- lighet finns nu till en mer varierad kurs- och seminarieverksamhet samt till ett större och mer konkurrenskraftigt utbud av konserter, filmvis- ningar, utställningar och andra kulturarrange- mang. En viktig målgrupp för pro- gramverksamhet är barn och ungdom. Som- maren 1998 genomfördes den första Sommar- för ungdom, med deltagare från hela samt . Tanken är att dessa sommarsamlingar för studerande ungdomar skall bli ett stående inslag i program- verksamhet. har stort utrymme ägnats åt frågor om mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Ett särskilt pris för betydelsefulla gärningar inom detta område, , instiftades av . Priset delas ut . Forum för världskultur I enlighet med beslut (prop. 1997/98:1 utg. omr. 17 s. 24 26, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) beslutade rege- ringen direktiv för en kommitté (dir. 1998:14) med uppgift att bedriva en samordnande och initia- tivtagande försöksverksamhet, med syfte att bereda plats för andra länders kulturyttringar inom det svenska kulturlivet. Verksamheten bedrivs under namnet Forum för världskultur (Ku 1998:01). Regeringen har träffat avtal med och om organisation och finansiering av försöksverk- samheten. Enligt avtalet bidrar med och staden med 2 miljoner kro- nor under vart och ett av . Statliga medel för verksamheten utgår dels med från detta anslag, dels med från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, anslaget B3 Integrationsåtgärder. Kommittén inledde sitt arbete . Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen och medelsförbrukningen under anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning. Det bör ankomma på regeringen att i regleringsbrev för- dela medlen mellan de olika ändamålen. Rege- ringen vill redovisa följande förändringar. Regeringen avser att ge ett övergripande ansvar för att fullfölja handlings- programmet för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet. Det handlar om hur funktionshindrade skall få del av det allmänna kulturutbudet på samma villkor som andra och även om hur funktionshindrade ska stimuleras till egen skapande verksamhet. För att förverk- liga vissa delar av handlingsprogrammet är en resursförstärkning nödvändig och bör därför tillföras anslaget. Regeringen bedömer att det nu finns förut- sättningar för en ökning av det statliga stödet på ca som ges via till samisk teaterverksamhet. För detta ändamål bör bidraget till samisk kultur för- stärkas med . Det statliga stö- det till samisk teaterverksamhet bör vara förenat med villkor om ekonomisk medfinansiering från berörda kommuner och landsting. För att upprätthålla verksamhetens konstnär- liga nivå hos kulturinstitutioner i förändring bör möjligheter till särskilda insatser finnas även . För sådana insatser beräknas ett engångsbelopp på . Med anledning av ställningstagande till propositionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU:13, rskr. 1997/98:303) om konst- närernas villkor bör för utvecklings- verksamhet tillföras ytterligare 2 miljoner kro- nor, för insatser med syfte att främja danskonsten i hela landet samt för att ge utrymme för en förlängning av försöksverksam- heten Dans-Produktion-Service (DPS) under . Därtill bör anslaget förstärkas med ytterligare för driften och administrationen av en digital pjäsbank. Vidare bör verksamhetsbidrag till cent- rumbildningarna förstärkas med och bidragen för internationellt kul- turutbyte tillföras för att i första hand bidra till lanseringen av svensk dramatik i utlandet. En förstärkning med av de medel som disponerar för bidrag till mångkulturella organisationer föreslås för ett verksamhetsbidrag till Kurdiska bibliote- ket i . Vidare har under anslaget beräknats i förstärkt stöd till verksamhet som främjar ungdomars eget skapande. En förstärkning bör även göras av de medel som under anslaget står till regeringens disposi- tion för utveckling och internationellt samarbete. Förstärkningen avser medel för att tillgodose långsiktiga internationella åtaganden på filmom- råde. Se även anslaget I1 Filmstöd under Film och medier (avsnitt 12). Förslagen finansieras dels inom den ram som avsatts för propositionen om konstnärernas vill- kor, dels genom omprioriteringar inom kul- turområdet. En fortsättning i någon form på är angelägen, t.ex. genom att årets kultur- stad eller kulturkommun utses. Regeringen avser att ge i uppdrag att med utgångspunkt från utvärderingen av kulturåret utarbeta riktlinjer för hur fortsättningen skall utformas. Ansvaret för beredningen av frågor om Svenska har övergått från till . Med anledning av detta förs från anslaget till utgiftsområde 5 Utrikesförvalt- ning och internationell samverkan. Verksamheten inom Riks i har fått förändrad inriktning. Med anledning av detta föreslår regeringen att , motsvarande det bidrag som lämnas till , överförs till ansla- get D5 Bidrag till bild- och formområdet. Regeringen avser att återkomma i nästa års budgetproposition angående stöd till projektet för genomförandet av en dansk- svensk kulturbiennal för bildkonst, design, tea- ter, dans och musik i . Tabell 4.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 125 075 Pris- och löneomräkning +90 1 Överföring till utg.omr. 5 - 7 128 Överföring till anslaget D5 -1 042 Engångsanvisning upphör -21 000 Omprioritering inom kulturområdet -2000 Förslag 1999 122 895 1 Avser lokalkostnader A3 Nationella uppdrag Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 6 000 1999 Förslag 7 000 2000 Beräknat 7 000 2001 Beräknat 7 000 Under anslaget beräknas medel för tidsbegrän- sade nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst och museiverksamhet (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). För treårs- perioden 1999 har regeringen gett natio- nella uppdrag till Backateatern i , numera i , Roste- riet i , , och Arbetets museum i . Regeringens överväganden En utvärdering av de första nationella uppdragen kommer att genomföras inför en ny treårsperiod 2000 2002. skall i sitt budget- underlag för föreslå nya mottagare av nationella uppdrag. I enlighet med vad som förslås i propositionen (prop. 1997/98:117) Framtidsformer Hand- lingsprogram för arkitektur, formgivning och design föreslår regeringen att anslaget förstärks med för ett tidsbegränsat natio- nellt uppdrag inom området formgivning och design. Regeringen avser att för perioden 2001 ge uppdraget till Föreningen . Förslaget finansieras genom omprioriteringar inom kulturområdet. Regeringen föreslår att anvi- sas för nationella uppdrag . A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 68 713 1999 Förslag 136 703 2000 Beräknat 138 631 2001 Beräknat 140 414 Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning genom- förs en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. I försökslänen har regionala självstyrelse- organ fr.o.m. från Statens kultur- råd övertagit befogenheten att besluta om för- delningen av statsbidrag till regional kul- turverksamhet. Under anslaget beräknas medel för denna försöksverksamhet. För verksamheten gäller förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverk- samhet. Regeringens överväganden Försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning på kulturpolitikens område inleddes . Någon resultatinforma- tion från verksamheten är därför än så länge inte tillgänglig. Regeringen har utfärdat direktiv (dir. 1997:80) för en parlamen- tarisk kommitté (In 1997:08) med uppdrag att dels följa upp och utvärdera hela försöksverk- samheten, dels utforma vissa förslag om den framtida regionala organisationen. Kommittén skall redovisa sina överväganden och förslag . Inom försöksverksamhetens ram har de regionala självstyrelseorganen frihet att fördela de statliga bidragen mellan regionala kultur- institutioner utifrån regionala förutsättningar och kulturpolitiska strategier. Regeringen fast- ställer vilka institutioner som är stödberättigade. Självstyrelseorganen har möjlighet att ta initiativ till förändringar i enlighet med de villkor som redovisades i budgetproposition för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 17 anslaget A5, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). Det har från de regionala sjävstyrelseorganens sida framförts viss kritik mot att detta system är onödigt stelbent och att man därför förordar en friare hantering av de statliga bidragen till kultur- verksamheten. Regeringen vill i detta samman- hang erinra om de möjligheter som de regionala självstyrelseorganen har att dels göra omfördel- ningar av de befintliga statliga bidragen till regio- nala kulturinstitutioner, dels lämna förslag om förändringar av anslaget på grund av ändrad omfattning av verksamheten. Det innebär t.ex. att förteckningen över stödberättigade regionala kulturinstitutioner kan förändras. Förslag om detta lämnas till och det åligger därefter att väga in dessa uppgifter i budgetunderlag till regeringen. Från regeringens sida kommer sådana framställningar att behand- las med den flexibilitet som är möjlig inom ramen för försöksverksamheten. Regeringen avser att ha en fortsatt dialog med försökslänen. Förutom den uppräkning av anslaget som är konsekvensen av att försöksverksamheten omfattar , har anslaget justerats utifrån den fördelning av statsbidrag till kulturinstitutioner som gjort för . Tabell 4.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 68 713 Pris- och löneomräkning +2 796 Överföring från anslaget B2 +58 544 Överföring från anslaget C1 +1 881 Överföring från anslaget H3 +4 769 Förslag 1999 136 703 5 Teater, dans och musik 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar , Ope- ran, , och Rikskonserter. Härutöver ingår statens stöd till länsmusiken, regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, fria teater-, dans- och musik- grupper samt arrangerande musikföreningar. Drift- bidrag lämnas även till slotts- teater, (Confidencen), Marionetteatern, Internationella Vadstena-akade- mien och . Särskilda stöd ingår för produktion och distribution av fonogram, notutgivning och information om svensk musik samt till teaterfrämjande verksamhet (Skådebanan). Vissa utvecklingsinsatser m.m. avseende teater, dans och musik redovisas under avsnitt 4. 5.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1467,3 1428,5 1437,1 1399,9 1430,4 1460,9 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Föreställnings- och publiktalen hos institutionerna och de mer etablerade fria grupperna har totalt sett ökat. Många teater- och musikinstitutioner strävar efter att nå nya publikgrupper. Turnéarrangemang utgör mer än hälften av det statsunderstödda utbudet av teater, dans och musik. Intresset för dans som konstform ökar. Dansen har dock alltjämt en ojämn regional spridning. Det råder en vikande efterfrågan på de stats- understödda teaterproducenternas föreställningar för barn och ungdom. Förändringar Staten har från övertagit ett lån i på . Statsbidraget till länsmusiken har fr.o.m. inordnats i det stödsystem som gäller för övrig regional kulturverksamhet. Bidragsnivån för länsmusiken har sänkts. Särskilda insatser har gjorts för dans, musik och musikteater i vissa län. Bidraget till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar har förstärkts. Bidragen till lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutioner samt länsmusiken i , och län ingår fr.o.m. i den samlade kulturpolitiska medelsram som försöksvis skall fördelas av de regionala själv- styrelseorganen i dessa län. Prioriteringar Bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper samt Rikskonserter, regionala institutioner m.fl. förstärks i syfte att förbättra villkoren för fritt verksamma scen- och tonkonstnärer. Stödet till musiklivets arrangörsföreningar ökas ytterligare. Medel anslås engångsvis för delamortering av det från övertagna lånet i . Med anledning av vissa lokaldispositioner görs mindre uppräkningar av bidragen till några institutioner 5.3 Resultatbedömning En huvudlinje för regeringens politik på teaterns, dansens och musikens områden är att göra respektive konstform tillgänglig för alla innevånare som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. Insatserna inriktas huvudsakligen på att värna om den institutionella infrastrukturen, att stärka arrangörsledet och att förbättra arbetsvillkoren för de fritt verksamma konstnärerna inom området. Tillståndet och utvecklingen inom området Institutionerna Mångfalden i de sceniska och musikaliska uttrycken främjas bl.a. genom en god tillgång på spelplatser över hela landet både för ensemblespel och verksamhet i friare former. På teater- och musikområdet finns ett väl utbyggt nätverk av regionala och lokala institu- tioner. Bara två län saknar länsteater, nämligen och . De lokala och regio- nala orkesterinstitutionerna samt länsmusiken bil- dar tillsammans en heltäckande musikresurs. Riks- teatern och Rikskonserter utgör basen för den landsomfattande turnéverksamhet som komplet- terar det regionala utbudet av teater, dans och musik. Teater- och musikinstitutionernas största pro- blem är att upprätthålla en kvalitativt högtstående verksamhet inom ramen för en balanserad eko- nomi. Såväl nationalscenerna som ett antal läns- institutioner har inlett om- struktureringar för att möta ökade kostnader. Många söker också kompletterande finansie- ringskällor till de offentliga stöden. Viljan att upprätthålla och utveckla den konstnärliga verk- samheten är dock stark och ambitionen är att genomföra förändringsarbetet utan att inkräkta på den konstnärliga integriteten och de värden som ligger i ett kontinuerligt ensemblespel. På dansområdet är den regionala spridningen fortfarande ojämn. De fasta dansensemblerna är i huvudsak koncentrerade till de tre storstadsom- rådena. Ett undantag är NorrDans med sin fasta scen i . Hinder för danskonstens ut- bredning är bristen på scener lämpade för dans och en allmän okunskap om dansen som konstform. Ett starkt växande intresse för danskonsten kan dock konstateras på många håll. Detta kan delvis vara ett resultat av de senaste årens satsning på regionala danskonsulenter. De fria grupperna Den konstnärliga friheten och mångfalden gynnas av förekomsten av ett stort antal fritt verksamma teater-, dans- och musikgrupper.