prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — - I tillämpning i ärenden om utfyllnad eller växelvis boende sker inga debiteringar och inga inbetalningar, varför det inte skulle finnas något att stämma av emot. Om boföräldern skulle få ett för högt utfyllnadsbidrag på grund av en för lågt beräknad inkomst för bidragsskyldig, kan boföräldern rimligen inte åläggas någon skyl- dighet att återbetala det för höga beloppet. - Ett system med taxerade inkomster medför att alla förutsättningar för bidragsskyldighe- ten är kända från början. De bidragsskyldiga kan fullgöra sina betalningar direkt till bo- föräldern. Preliminära inkomster innebär att det blir mer eller mindre automatiskt att åter- betalningsskyldigheten kommer att fullgöras till staten. - Även administrativa skäl talar emot förslaget. Tiden december januari bedöms av RFV vara för kort för att försäkringskassorna skall kunna hinna fatta beslut i sådana jämknings- ärenden. Antalet ärenden med be- räkning torde öka vilket skulle belasta admi- nistrationen. - Antalet anståndsärenden enligt nuvarande regler kommer sannolikt inte att minska eftersom den tänkta regeländringen för be- räkning av återbetalningsbelopp, inte tar hän- syn till individuella familjeförhållanden, bostadskostnader m.m. - En förändring i den angivna riktningen skulle innebära att omfattande anpassningar måste genomföras i ADB-systemet, bl.a. måste nya rutiner för avstämningar införas. Enligt regeringens uppfattning väger nackdelarna med att införa en regel i underhållsstödssystemet liknande den för återbetalning av studiemedel tyngre än fördelarna. skriver i betänkandet 1997/98:SfU1 att de är av den uppfattningen att ett system med inkomst- prövning efter aktuell inkomst knappast kan införas i underhållsstödet. Att införa studie- medelssystemets regler skulle emellertid i praktiken innebära en övergång till beräkning mot aktuell inkomst för en grupp bidragsskyl- diga i underhållsstödssystemet. menar att några ge- nomgripande förändringar av det nya underhålls- stödssystemet inte bör göras nu eftersom syste- met endast varit igång . RFV pekar även på att statens utgifter för underhållsstödet har sjunkit jämfört med kostnaderna för bidrags- förskotten. Regeringen konstaterar att enligt till- gängliga prognoser ser utgifterna ut att sjunka ytterligare. Regeringen delar RFV:s uppfattning att några genomgripande förändringar inte bör göras . Regeringen avser att fortsätta analysarbetet och noga följa under- hållsstödets kostnadsutveckling. Regeringen an- ser det dock angeläget att två förslag till regel- ändringer redan nu bör föreläggas . Det gäller det av JO och RFV framförda förslaget om att kravet att den bidragsskyldige skall delges meddelande om ansökan om underhållsstöd skall slopas. Vidare föreslås en ändring av över- gångsbestämmelserna till lagen ( 1996:1030) om underhållsstöd. Detta som en komplettering av tidigare lagändringar om i vilka ärenden en socialförsäkringsnämnd skall besluta (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Slutligen gör regeringen bedömningen att tiden för överlämnande av fordran till kronofogdemyndigheten i vissa fall bör förlängas från . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget A3 Underhållsstöd för . beräknas anslaget till 1 968 000 000 respektive 1 . A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 200 1999 Förslag 24 000 2000 Beräknat 24 000 2001 Beräknat 24 000 Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn. Syftet med bidraget är att underlätta för män- niskor med begränsade ekonomiska resurser att adoptera barn från utlandet. Bidraget administreras av Riksförsäkrings- verket (RFV) och de allmänna försäkrings- kassorna. för internationella adoptionsfrågor () beräknar att ca 1 000 adoptivbarn skall komma till . RFV gör samma antagande och beräknar därför kostnaderna till för kom- mande budgetår. Regeringens överväganden Antalet barn som adopteras till har årli- gen legat på ungefär 900 1000 barn , med en svagt nedåtgående tendens. görs bedömningen att ca 1 000 adoptivbarn skall komma till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner för . beräknas anslaget till 24 000 000 respektive . A5 Barnpensioner Tabell 3.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 287 000 1999 Förslag 967 000 2000 Beräknat 997 000 2001 Beräknat 1 040 000 Från anslaget bekostas barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension. Från och med redovisas barnpension i form av allmän tilläggspension under anslag A5 Målet för barnpensioner är att garantera barn vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig ekonomisk standard. Barnpension ges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil och styrs främst av utvecklingen av medelpoängen inom ATP, basbeloppsutvecklingen och utvecklingen av an- talet barn med barnpension. Regeringens överväganden Resultatinformation Tabell 3.13 Anslagets komponenter Tusental kronor Barnpension i form av : folkpension allmän tilläggspension 1999 Förslag 295 000 672 000 2000 Beräknat 301 000 696 000 2001 Beräknat 311 000 729 000 beräknas ungefär 30 200 barn- pensioner i form av folkpension och 29 500 barnpensioner i form av allmän tilläggspension betalas ut. Antalet barnpensioner har tidigare sjunkit under ett flertal år. avstannade denna minskning. Fram till sekel- skiftet antas antalet utbetalda barnpensioner öka med till ungefär 30 800 respektive 30 200 utbetalningar . () beräknar me- delsbehovet för anslaget barnpensioner under till . Slutsatser Regeringen delar RFV:s bedömning av medels- behovet, omräknat med hänsyn till regeringens förslag i denna proposition vad avser basbelop- pet, och med tillägg av barnpension i form av allmän tilläggspension. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget A5 Barnpensioner för . beräknas anslaget till 997 000 000 respektive 1 . A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 3.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 647 000 1999 Förslag 1 789 000 1 2000 Beräknat 1 830 000 1 2001 Beräknat 1 846 000 1 1 I beloppet ingår statlig ålderspensionsavgift Målet för vårdbidrag för funktionshindrade barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedöm- ning av rätt till vårdbidrag beaktas även mer- kostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. För barn som vistas på institu- tion eller enskilt hem genom samhällets försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under vissa förutsättningar utbetalas ferievårdbidrag. Vård- bidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till basbeloppet. Hel förmån utgör av basbeloppet. Helt vårdbidrag uppgår till . Vårdbidraget är skatte- pliktigt och pensionsgrundande. Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefri ersättning för merkostnader. Ersättning för merkostnader som motsvarar av basbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri och ej pensionsgrundande. kan vårdbidrag beviljas i de fall det enbart är fråga om merkost- nader. Denna regeländring medför att bidrags- nivån bättre anpassas till stödbehovet och där- med de faktiska kostnaderna. Vårdbidrag kan även från denna tidpunkt ges i vissa fall vid längre sjukhusvistelse. Anslaget för vårdbidrag, utom den del som av- ser merkostnadsersättning, belastas med statliga ålderspensionsavgifter. Se bilaga 3, vol. Tabell 3.15 Beräkning av statlig ålderspensionsavgift Miljoner kronor Totala utgifter Utgifter vård- bidrag Statliga ålders- pensionsavgift 1999 1 789 1 690 99 2000 1 830 1 729 101 2001 1 846 1 744 102 Regeringens överväganden Resultatinformation Utgifterna för vårdbidrag uppgick /96 till 2 , varav bestod av merkostnads- ersättningar. Antalet vårdbidrag var 24 900. trädde lagen om assistans- ersättning i kraft. Vårdbidraget bör omprövas i samband med beslut om assistansersättning. () har i rapporten socialförsäkring för kvinnor och män en kartläggning ur ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1) redovisat en handlingsplan för . RFV skall redovisa könsuppdelad statistik och analyser ur ett genderperspektiv i sina publikationer. Därutöver prioriterar RFV att göra fördjupade studier med genderperspektiv inom handikappområdet. Sådana fördjupade stu- dier skall göras i samband med att uppdrag i reg- leringsbrevet för , att analysera och be- döma orsakerna till att antalet ersättningar och bidrag har ökat i förmånerna handikappersätt- ning och vårdbidrag, genomförs. () har i rapporten av handikappersättning och vård- bidrag redovisat analys och be- dömning av orsakerna till att antalet handikapp- ersättningar och vårdbidrag för funktions- hindrade barn successivt ökat trots införandet av statlig assistansersättning. Båda föräldrarnas förankring i arbetslivet medför behov av hjälp med omvårdnaden om sina barn. Detta gäller även föräldrar med funktionshindrade barn, vilket medför ett större nyttjande och kombina- tion av olika rättigheter som assistansersättning och vårdbidrag. skedde en kraftig ökning av antalet barn för vilka vårdbidrag beviljades. En del av ökningen för- av befolkningsökningen , men den största ökningen av vårdbidrag härrör från det ökade antalet pojkar med psykiska stör- ningar, särskilt diagnoserna autism och DAMP. Med anledning av det ökade antalet barn med diagnosen DAMP och ökningen av vårdbidrag för dessa barn avser RFV att skaffa sig ökad kun- skap i dessa frågor. RFV har inte funnit något som tyder på att vårdbidrag nyttjas på ett icke avsett sätt. RFV an- ser att uppmärksamhet kring genomförda refor- mer givit fler möjlighet att kunna ta tillvara sin rätt till ersättning. Slutsatser tenderar antalet vårdbidrag att öka. Ökningen kan troligen förklaras med att regelverket utvecklats, att kännedomen om förmånen hos föräldrarna har ökat samt att det finns fler barn som är berättigade till förmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k. avinstitutio- naliseringen. Anslagsbehovet för utgår från det fastställda basbeloppet . Beräk- ningen har grundats på utbetalning av i genom- snitt ca 16 300 hela vårdbidrag . Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroak- tiva utbetalningar och ferievårdbidrag samt statlig ålderspensionsavgift. Regeringen föreslår därmed att 1 anvisas anslaget A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn för . beräknas anslaget till 1 830 000 000 respektive 1 . A7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.16 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 3 108 0001 2000 Beräknat 3 015 500 2001 Beräknat 2 997 000 Anslaget är nytt och har tillkommit med anled- ning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320). Det nya pensionssystemet är ett livsinkomst- baserat ålderspensionssystem. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för från- varo från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta av- står helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Även om föräldrapenningförmånen är pensionsgrun- dande inkomst i det reformerade pensionssyste- met, kommer i ett livsinkomstbaserat ålderspen- sionssystem varje inkomstbortfall att påverka pensionsutfallet. Pensionsgrundande belopp för barnår skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller eller, om barnet är fött under någon av månaderna juli december, fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller . Föräldrar med små barn skall därför ges pen- sionsrätt för barnår genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande be- lopp för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår till- godoräknas med automatik och kräver inte någon ansökan från föräldern. Föräldrarna kan dock själva välja vem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. För de fall där föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder med det lägsta pensionsunderlaget att tillgodoräknas det pensions- grundande beloppet. En person med flera barn skall inte kunna tillgodoräkna sig pensionsrätt för barnår dubbelt eller flerfaldigt. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i rätt ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. För den förälder som tillgodoräknas pensions- grundande belopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknas . Sådan fiktiv inkomst kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. - Utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnet födelse, - utfyllnad till av den genom- snittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , - ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensions- grundande inkomst. Endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas vid jämförelserna. En statlig ålderspensionsavgift om skall beräknas på det pensionsgrundande beloppet. Det är denna avgift som skall belasta anslaget. Regeringens överväganden Slutsatser För pensionsgrundande belopp skall, i likhet med pensionsgrundande inkomster, en statlig ålderspensionsavgift om betalas. Denna utgör den enskildes pensionsrätt. Ålders- pensionsavgiften betalas inte av den enskilde utan av staten och kallas för statlig ålders- pensionsavgift. Den statliga ålderspensionsavgiftens storlek och pensionsrätten för barnår varierar med förändringar i bland annat arbetsmarknad, ut- veckling av födelsetalen och basbeloppet. Avgiftsunderlaget, på vilket en statlig ålderspensionsavgift ska betalas, beräknas för till . beräknas avgiftsunderlaget till 16 300 respektive . Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget A7 Pensionsrätt 1999. beräknas medelsbehovet till 3 015 000 000 respektive 2 . Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:711) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden 7 3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 9 3.1 Omfattning 9 3.2 Utgiftsutveckling 9 3.3 Allmän tilläggspension, ATP 9 3.4 Förslag till regeländring 10 Bilaga Försäkringsersättningar och vissa bidrag inom område översikt av utgifter och finansiering 20 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:711) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. 21 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 21.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:711) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden i stället för dess lydelse enligt lagen (1998:711) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § De penningmedel som enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter och 6 § lagen (1994:1744) om allmän pensions- avgift skall föras till Allmänna pen- sionsfonden, skall förvaltas av första sjätte fondstyrelserna. De penningmedel som enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter, 8 § lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och 6 § lagen (1994:1744) om allmän pen- sionsavgift skall föras till Allmänna pensionsfonden, skall förvaltas av första sjätte fondstyrelserna. De medel som enligt 8 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension förs till Premiesparfonden inom Allmänna pensionsfonden skall förvaltas av sjunde fondstyrelsen. Bestämmelser finns om första tredje fondstyrelserna i 2 16, 21 25, 44 och 45 §§, om fjärde sjätte fondstyrelserna i 26, 28 37, 39, 43, 44 och 45 §§ samt om sjunde fondstyrelsen i 43 a 45 §§. 22 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 22.1 Omfattning Vid sidan av statsbudgeten redovisas fr.o.m. bud- endast ålderspension i form av all- män tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Delpensionen och arbetsskade- försäkringen som t.o.m. redovisats vid sidan av statsbudgeten ingår som anslag under utgiftsområdena 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom respektive 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. 22.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen för förmåner vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Tilldelat 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Beräknat utgift Beräknat utgift Beräknat utgift 129 704 132 744 132 425 135 849 140 414 146 433 22.3 Allmän tilläggspension, ATP Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen för ATP samtliga ATP för- måner Tusental kronor (löpande priser) 1999 Förslag 131 295 000 2000 Beräknat 135 972 000 2001 Beräknat 142 296 000 Tabell 3.2 Utgiftsutvecklingen för ålderspension som be- lastar AP-fonden Miljoner kronor (löpande priser) ATP Folkpension Summa 1999 93 515 41 682 135 197 2000 97 238 42 499 139 737 2001 101 981 43 734 145 715 Exklusive administration Allmän tilläggspension utges i form av ålders- pension, förtidspension, efterlevandepension till vuxna och barnpension. Utgifterna för ATP styrs av antalet pensionärer och deras medelbe- lopp för ATP samt i någon mån av mängden av retroaktivutbetalningar vid nybeviljanden. An- talet pensionärer beror i sin tur på hur många som tillkommer och hur många som träder ut ur systemet. Den största utgiftshöjande faktorn består av ATP-systemets mognad dvs. äldre pensionärer med låg ATP ersätts av nytillkommande pensionärer med av- sevärt högre ATP. De senare har erhållit fler ATP-år men även erhållit högre medelpoäng ge- nom reallönehöjningar under ett flertal år. kommer den ATP som belastar AP-fonden i form av förtids- pension, efterlevandepension till vuxna och barnpension att i stället belasta statsbudgeten. Som ett led i den finansiella infasningen av ålderspensionsreformen kommer den utgift som belastar statsbudgeten i form av folkpension till ålderspensionärer som också uppbär tilläggs- pension att i stället belasta AP- fonden. Avgiften till det nya ålderspensionssystemet skall, när den slutliga finansieringen bestämts, komma att uppgå till av pensions- grundande inkomster och pensionsgrundande ersättningar. Avgiften delas upp på försäkrade och arbetsgivare på så sätt att den förvärvsarbetande betalar en allmän pensions- avgift på och arbetsgivaren betalar . dras den allmänna pensions- avgiften av från inkomsterna vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. Parallellt med att taket för pensionsgrundande inkomst skall vara 7,5 förhöjda prisbasbelopp betyder det att taket för uttag av den allmänna pensionsavgiften, mot- svaras av 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Statlig ålderspensionsavgift betalas för inkomstandelar upp till avgiftstaket på 8,06 prisbasbelopp (se vidare Bilaga 5, volym 1). Avgiften till ålderspensionssystemet delas upp på ett sådant sätt att en viss andel kommer att tillföras premiereservsystemet. Dessa andelar är kvoterade för försäkrade födda mellan åren 1938 1953. AP-fondens förvaltning är uppdelad på sex fondstyrelser. Medel ur de största fonderna placeras främst i obligationer. Medel ur fjärde, femte och sjätte fonden placeras huvudsakligen i aktier. 1997 har AP-fondens samlade avkastning legat runt . En allt större del av denna av- kastning har tagits i anspråk för att täcka avgiftsunderskottet. Som exempel kan nämnas att för var avgiftsinkomsterna till AP-fonden ca och ATP-utgifter- na . Av AP-fondens avkastning i form av ränteinkomster (42,), kursskillnader m.m. netto (10,), aktieutdelningar (1,) och övriga inkomster (2,) dvs totalt så fick användas för att täcka avgiftsunderskottet. beräknas ATP-utgifterna uppgå till . Delposterna utgörs av ATP till förmånerna enligt nedan. Tabell 3.3 Miljoner kronor1 ålderspension 93 515 förtidspension 24 036 änkepension 12 154 barnpension 672 omställningspensioner 108 samt administration 809 1 Summa avrundningar en miljon Av dessa ATP-utgifter kommer kostnaderna för ålderspensionärernas ATP, och folkpension, samt administration , dvs totalt , att belasta AP-fonden. Övriga ATP-utgifter 37 128 miljon- er kr kommer som tidigare nämnts att belasta statsbudgeten. Regeringen beräknar således att den allmänna tilläggspensionens utgifter för ålderspension och viss del av dess folkpension för kommer att uppgå till 135 . 22.4 Förslag till regeländring I samband med ålderspensionsreformen infördes en ny avgift, en statlig ålderspensionsavgift. En- ligt 8 § lagen (1998:676) om statlig ålderpen- sionsavgift skall en viss del av denna avgift, på samma sätt som gäller för ålderspensionsavgifter enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om social- avgifter, föras till Allmänna pensionsfonden. De till fonden förda medlen förvaltas av första sjätte fondstyrelserna. Ett stadgande om att det även avser den statliga ålderspensionsavgiften föreslås därför i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Bilaga Försäkringsersättningar och vissa bidrag inom område översikt av utgifter och finansiering Bilaga Försäkringsersättningar och vissa bidrag inom område översikt av utgifter och finansiering I detta avsnitt redovisas utgifter och finansiering för de försäkringsersättningar och vissa bidrag som hör till ansvarsom- råde. I vissa fall redovisas också ersättningar som hör till andra departement men administreras av och de allmänna försäk- ringskassorna (tab. 1). De allmänna försäkringarnas och vissa bi- dragssystems andel av BNP beräknas för uppgå till vilket är i nivå med . Andelningen till detta är dels stora besparingar inom socialförsäkringsområdet, dels en ökning av BNP. Tabell 1 Socialförsäkringsutgifterna som andel relaterat till BNP (%) 1980 1985 1990 1994 19991 (Prog) Totalt 17,6 18,0 19,3 20,4 17,5 därav: Trygghet för familjer och barn 2,4 Trygghet vid sjukdom och handikapp 5,1 Trygghet vid ålderdom 9,0 Annan utbetalning 0,6 0,5 0,4 1,1 0,7 Administration 0,5 0,4 0,4 0,4 0,3 1 Vissa omföringar mellan områdena, se utgiftsområdstexterna Ekonomisk trygghet för familjer med barn barnbidrag föräldraförsäkring, inkl. havandeskapspen- ning bostadsbidrag bidragsförskott/underhållsstöd vårdbidrag för funktionshindrade barn barnpensioner bidrag till kostnader för internationella adop- tioner Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp sjukpenning rehabiliteringsersättning arbetsskadeersättning förtidspension/sjukbidrag i form av folkpen- sion, pensionstillskott och ATP handikappersättning närståendepenning bilstöd till handikappade assistansersättning sjukvårdsförmåner inkl. viss ersättning till sjukvårdshuvudmännen, samt ersättning för tandvårds- och läkemedelskostnader ersättning till värnpliktiga Ekonomisk trygghet vid ålderdom m.m. ålderspension i form av folkpension, pen- sionstillskott och ATP särskilt pensionstillägg bostadstillägg till pensionär hustrutillägg delpension efterlevandepensioner inkl. änkepension, om- ställningspension och särskild efterlevande- pension i form av folkpension, pensionstill- skott och ATP sjömanspensioner Annan utbetalning småföretagarförsäkringar smittbärarersättning utbildningsbidrag starta eget-bidrag