prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — De administrativa kostnaderna hos instituten torde kunna minskas eftersom den egna riskberäkningsmodellen ersätter de tämligen omfattande standardiserade metoderna för beräkning av positionsrisker och valutakursrisk. För kommer ett visst föreskriftsarbete att bli nödvändigt som en följd av förslaget. har redan enligt de nu gällande bestämmelserna en skyldighet att pröva ansökningar om användande av egna riskberäkningsmodeller. Det kan tänkas att det nu blir mer attraktivt att använda egna riskberäkningsmodeller och att inspektionen får lägga ned större resurser på dessa frågor . Kostnader för prövning av ansökningar skall dock täckas av institutens ansökningsavgifter. Det löpande tillsynsarbetet torde också i ett inledningsskede bli mer krävande om instituten övergår till riskberäkningsmodeller. Enligt regeringens bedömning torde dock flertalet institut ännu inte vara beredda att övergå till att använda egna riskberäkningsmodeller. Regeringen avser att återkomma till behovet av ytterligare medel när underlag finns för att bedöma verksamhetens framtida omfattning. 14.1 Omfattning Verksamhetsområdet är ett nyinrättat verksamhetsområde och omfattar administration och förvaltning av premiepensionerna. Mål för verksamhetsområdet är att administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för premiepensionsspararna. Bakgrunden till bildandet av verksamhetsområdet är den överenskommelse mellan fem av de politiska partierna som ledde till att , , beslutade om en genomgripande förändring av det allmänna ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13, rskr. 1997/98:315 och 320). Den nya inkomstgrundade ålderspensionen har två huvuddelar: inkomstpension från ett fördelningssystem och premiepension från ett fonderat system. Premiepensionssystemet skall administreras av den nya . 14.2 skall vara försäkringsgivare för premiepension i det reformerade ålderspensionssystemet som träder i kraft . Myndigheten inledde sin verksamhet . När premiepensionssystemet trätt i full funktion, under andra hälften av , kommer huvudsakliga uppgifter vara att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder, att besluta om och betala ut pensioner, att tillhandahålla efterlevandeskydd samt att informera om premiepensionssystemet. skall också ansvara för den tillfälliga förvaltningen av avgiftsmedel hos . Utgifterna för administration skall täckas med avgifter som tas från de försäkrades premiepensionskonton. Regeringen reglerar avgiftsuttaget genom föreskrifter i en förordning som kommer att beredas . Även utgifterna för uppbyggnaden skall belasta pensionsmedlen. bedöms utgifterna uppgå till . Utgifterna för organisationsuppbyggnaden beräknas till och investeringar i ett kontoadministrativt system förväntas innebära utgifter på . Eftersom det reformerade ålderspensionssystemet ännu inte trätt i kraft har finansieringen lösts genom att beviljats en räntekontokredit på och en låneram på . Överföringen från den tillfälliga förvaltningen i till beräknas genomföras . Totalt kommer pensionsrätternas värde vid överföringstidpunkten att uppgå till . Därefter kommer ytterligare att tillföras systemet . Det är av stor vikt att under det nuvarande uppbyggnadsskedet vidtar de åtgärder som krävs för att premiereservsystemet skall fungera fullgott från det att överföringen görs. Det innebär bl.a. att det administrativa systemet måste fungera effektivt och säkert. Samarbetsavtal med ett brett utbud av fondförvaltare skall ha tecknats. Vidare måste information om premiepensionssystemet och om valmöjligheterna nå pensionsspararna så att de kan göra så bra individuella val inom systemet som möjligt. Det innebär stora krav på informationens innehåll och spridning. är det väsentligt att bedriver sitt arbete på ett kostnadseffektivt vis så att pensionsspararnas medel inte belastas med onödigt höga avgifter. utgifter och investeringskostnader kommer även under till övervägande del att finansieras genom räntekontokredit och låneram hos . Storleken på räntekontokredit och låneram för kommer att fastställas i myndighetens regleringsbrev . 15 Särskilda finansierings- och garantiåtaganden 15.1 15.1 Omfattning Verksamhetsområdet finansierings- och garantiåtaganden omfattar två anslag, Nordiska investeringsbanken (NIB) och avgift för Stadshypotekskassans grundfond. I verksamhetsområdet ingår också åtaganden avseende Europeiska investeringbanken (EIB), Europeiska () samt vissa resurser för åtgärder inom den finansiella sektorn. Vad gäller bidrag till kapitalet i har anvisats för för att täcka underskott i föregående års inbetalning (prop. 1997/98:150). För och finns inga anslag uppförda på statsbudgeten , för NIB beräknas däremot ett anslag för kommande budgetår 1999. 15.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 982,7 153,8 605,0 48,7 88,7 118,7 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 15.3 Resultatinformation ekonomiska vårproposition behandlades medverkan i en förestående kapitalhöjning i EIB. Bankens guvernörsråd beslutade om en höjning av kapitalet från cirka 62 till 100 miljarder ecu. Av höjningen skall inbetalas. Denna del finansieras från bankens reserver, vilket betyder att medlemsstaterna inte behöver göra nya inbetalningar. Däremot innebär kapitalhöjningen ökade garantiåtaganden. För ökar garantiåtagandet från 1,9 till 3,1 miljarder ecu. I samband med beslutet om kapitalhöjningen enades guvernörsrådet om en engångsutbetalning från banken till ägarna. Totalt uppgår denna utbetalning till 1 miljard ecu, varav cirka 32,7 miljoner ecu eller tillfaller . För gäller att beslutat (prop. 1996/97:1) att skall medverka i en kapitalhöjning i banken och teckna andelar motsvarande 228 miljoner ecu. Av den nya kapitalinsatsen skall inbetalas i åtta lika stora rater av . betalar således in 6 412 500 ecu under vart och ett av . Den andra raten skall erläggas och kommer att täckas med medel som tidigare avsatts för kapitalinsatser i . Regeringen har för beräknat medel i statsbudgeten för den då aktuella utbetalningen. ekonomiska vårproposition informerade regeringen om att förändringar kunde komma att ske inom den svenska finansiella infrastrukturen och att regeringen borde ha ett tillfredsställande handlingsutrymme i händelse av en sådan utveckling. Regeringen föreslog därför att ett belopp skulle anvisas för förvärv av andelar i företag som spelade en central roll inom den svenska finansiella sektorn. Mot den bakgrunden har anvisat ett ramanslag på för investeringar i sådana företag (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr.1996/97:284). offentliggjorde (Fondbörsen) och () att företagen fört förhandlingar om ett samgående. Med stöd av bemyndigande gav regeringen chefen för i uppdrag att bl.a. företräda staten i nämnda förhandlingar. Förhandlingarna ledde till att OM lämnade ett offentligt erbjudande till aktieägarna i Fondbörsen att överlåta sina aktier till OM. Erbjudandet innebar att aktieägarna i Fondbörsen för varje tretal aktier skulle få elva nyemitterade aktier i . förvärvade regeringen med stöd av bemyndigande aktier dels i Fondbörsen, dels i OM. De aktier som förvärvades i Fondbörsen har liksom de aktier staten ägde i börsen bytts mot aktier i i enlighet med erbjudandet. Staten äger numera av aktierna i . Av det anvisade ramanslaget har utnyttjats för förvärv av aktier i eller OM. ekonomiska vårproposition uttalade regeringen att man avsåg att återkomma i budgetpropositionen om eventuellt outnyttjade medel behövde tas i anspråk eller därefter. Regeringen kan nu konstatera att samgåendet mellan var ett första steg på vägen när det gäller de omstruktureringar som i ljuset av utvecklingen på börsområdet inom är nödvändiga på den svenska finansmarknaden. För att skall kunna bevara sin ställning som en attraktiv finansmarknad kan det emellertid komma att krävas ytterligare omstruktureringar och regeringen avser i sådana fall att aktivt delta i den processen. De medel som återstår av anslaget Investeringar i infrastrukturen på den svenska finansmarknaden kan därvid komma att behöva tas i anspråk. såldes aktier i till institutioner och till allmänheten. Efter försäljningen är statens ägarandel . Försäljningsinkomsten netto blev . Resultatbedömningen för Avgift till Stadshypotekskassans grundfond samt Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken sker under avsnitt 7.5. 15.4 Revisionens iakttagelser Anslag inom verksamhetsområdet handläggs av och revideras av den anledningen av revisorer. revisorer har inte haft någon invändning. 15.5 Anslagsavsnitt D1 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond Tabell 7.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 80 000 1999 Förslag 30 000 2000 Beräknat 10 000 2001 Beräknat 40 000 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 minskade anslaget med 20 000 tkr. beslutade regeringen om försäljning av aktieinnehavet i som staten tidigare övertagit från Stadshypotekskassa. Anslaget har använts för finansiering av statens kostnader vid försäljningen av . Försäljningskostnaden uppgick till , vilket var lägre än den budgeterade kostnaden. Stadshypotekskassans uppgift är att förvalta den återstående obligationsskulden som per uppgick till . När låneskulden är reglerad, vilket beräknas vara fallet , skall kassan likvideras. För att trygga utestående lån finns en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse. Stadshypotekskassan betalar en årlig avgift för garantin till . har avgiften finansierats genom utdelning på aktierna i . I samband med överflyttningen av aktieinnehavet i åtog sig staten ansvaret för denna avgift. Regeringens överväganden Stadshypotekskassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder. Avgiften för garantin uppgår till en procent av fondens storlek. Det innebär att avgiften kommer att minska vartefter låneskulden minskar. Avgiften betalades och uppgick till . Regeringen beslutade om indrag av anslag med . Vid utgången av 1998 beräknas därmed det samlade anslagssparandet uppgå till . Sparandet kommer att användas som delfinansiering av avgifterna för . Därmed minskar behovet av nya anslagsmedel för . Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 114 700 Minskat resursbehov - 84 700 Förslag 1999 30 000 Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . har anslaget beräknats till och till . D2 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 7.2 Anslagsutveckling Tusental kronor 1999 Förslag 18 700 2000 Beräknat 18 700 2001 Beräknat 18 700 Nordiska investeringsbanken (NIB) upprättades som gemensamma finansierings- institution. NIB har som syfte att stärka nordiskt samarbete och ekonomi genom att ge lån och garantier på bankmässiga villkor till offentliga och privata investeringsprojekt i och till export av nordiskt intresse. NIB:s insatser skall ha en kompletterande funktion i förhållande till andra finansiärer. Kravet om nordiskt intresse i alla projekt är grundläggande för bankens verksamhet. Bankens ordinarie verksamhet avser utlåning och garantigivning inom . Vid sidan härav har NIB en omfattande internationell utlåning inom ramen för den s.k. Projektinvesteringslåneordningen (), som etablerades 1982. Det primära syftet är att främja nordisk projektexport till länder som har relativt god kreditvärdighet. För att kunna tillgodose den ökande efterfrågan på finansiering från NIB behövs en förstärkning av bankens kapitalbas. Enligt NIB:s beräkningar nås utlåningstaket för den ordinarie utlåningen , och för PIL-utlåningen . På förslag från behandlade frågan om en resursförstärkning för NIB. Ministrarna tillstyrkte förslaget i sin helhet. Bankens grundkapital, som finansierar dess ordinarie verksamhet, uppgår till 2 809 miljoner ecu. andel uppgår till cirka 1 106 miljoner ecu eller (räknat med växelkursen 1 ecu=9 kronor). Grundkapitalhöjningar i Nordiska investeringsbanken har genomförts . En höjning av grundkapitalet från 2 809 miljoner ecu till 4 000 miljoner ecu skulle medge en utlåningsram om 10 000 miljoner ecu. Med bankens antagande om en årlig ökningstakt i utlåningen om i genomsnitt skulle denna höjning säkra bankens verksamhet t.o.m. , dvs. Av den föreslagna höjningen av grundkapitalet med sammanlagt 1 191 miljoner ecu, skall 100 miljoner ecu bestå av inbetalt kapital. Resterande belopp utgörs av garantikapital. Av den inbetalda andelen finansieras 70 miljoner ecu genom en överföring från bankens allmänna garantifond. Följaktligen återstår 30 miljoner ecu att betala in, fördelat mellan de nordiska länderna i enlighet med den nordiska fördelningsnyckeln . Inbetalningarna skall göras i tre lika stora rater, under tre på varandra följande år med början 1999. andel av den föreslagna totala ökningen uppgår till , dvs. cirka 415,7 miljoner ecu, eller . Den andel som skall inbetalas uppgår för vidkommande till 2 075 641 ecu, eller . PIL-låneordningen uppgår till 2 miljarder ecu. Ökningen av PIL-ramen föreslås ske genom att den totala låneramen höjs till 3,3 miljarder ecu utan att medlemsländernas garantiåtagande ändras. I händelse av kreditförlust skulle garanterna, liksom , ansvara för av förlusterna per lån, men endast upp till 1,8 miljarder ecu, eller av kreditramen. Därutöver skall eventuella förluster bäras av banken. Den föreslagna ökningen av PIL-ramens utlåningsutrymme får alltså inga direkta effekter på storleken på medlemsstaternas garantiåtaganden. Däremot måste garantin täcka ett större lånebelopp, vilket kan anses innebära en större risk för att den måste tas i anspråk. har dock inte garantierna utnyttjats. Som en direkt konsekvens av ovanstående förslag ändras 2, 3 och 6 §§ i bankens stadgar. Regeringens överväganden Den ökande efterfrågan på finansiering från NIB för såväl projekt inom som internationellt visar att banken har en viktig funktion att fylla. Detta motiverar, enligt regeringen syn, att NIB:s ordinarie verksamhet ges möjlighet att expandera. Den ordinarie utlåningen har bidragit till integrering över landgränserna och därmed främjat sysselsättning och tillväxt i . I många fall har NIB:s medverkan inte bara bidragit till att projekt kunnat genomföras, utan t.o.m. varit en förutsättning för att det överhuvudtaget kommit till stånd. har banken kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. Detta har möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. Den ordinarie utlåningsverksamheten kommer framöver att strömlinjeformas till följd av den genomförda översynen av bankens strategi. Finansieringen kommer i högre grad att inriktas på väldefinierade och konkreta projekt inom prioriterade områden för nordiskt näringslivssamarbete. Finansiering av små och medelstora företags investeringar kommer att ägnas särskilt intresse, bl.a. genom samarbete med olika finansinstitutioner i medlemsländerna. Det nordiska näringslivets internationalisering har medfört stor efterfrågan på konkurrenskraftig långfristig finansiering för företagens projekt-export och utlandssatsningar, inte minst på de s.k. tillväxtmarknaderna. NIB:s projektinvesteringslån har visat sig vara värdefulla för att stödja nordisk projektexport till gagn för såväl låntagarländerna som för . Riskerna i samband med projektexporten har också ökat till följd av den privatisering som ägt rum och fortsätter att äga rum i många mottagarländer. Medverkan av NIB kan medföra att sådana risker hanteras på ett bättre sätt. Därtill har konkurrensen skärpts i takt med att intresset för projektexport ökat bland industriföretag i industriländer utanför . Det är regeringens uppfattning att det, mot denna bakgrund, vore önskvärt att kunna utvidga denna typ av verksamhet, inte minst som NIB redan har en väletablerad status som internationell institution och prioriterad långivare, dvs. är undantagen från skuldomförhandlingar i händelse av betalningssvårigheter. De erfarenheter banken har i detta avseende i låntagarländerna är mycket goda. Slutsatser föreslår regeringen ett anslag för kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken om . Anslaget för har beräknats till 16.1 Anslagsavsnitt E1 revisorer 8.1 Tusental kronor 16 534 1999 Förslag 18 704 2000 Beräknat 19 047 1 2001 Beräknat 19 316 2 1) Motsvarar 18 704 tkr prisnivå. 2) Motsvarar 18 704 tkr prisnivå. revisorer har till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Revisorerna har ett särskilt ansvar för att visa på utfall och effekter av tidigare fattade riksdagsbeslut. Uppgiften är till övervägande delen av revisionell karaktär, och syftet med revisorernas granskning är att främja ett effektivt utbyte av de statliga insatserna. Dessutom granskar revisorerna som externrevisorer , ombudsmän, . Resultatbedömning Under har revisorerna beslutat om 8 förslag till , 1 skrivelse till utskott i , 2 skrivelser till regeringen, 11 granskningsrapporter och 13 förstudier. Av dessa 13 förstudier har 8 resulterat i beslut om fortsatt granskning. Flera av de förstudier som inte resulterat i fortsatt granskning har emellertid omfattat granskning av vissa delfrågor. Revisorerna pekar på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . ligger produktionsvolymen högre än det årliga genomsnittet för andra . har resurserna ökat . revisorer kommer i sin granskningsverksamhet att utöka dialogen med företrädare för de granskade verksamheterna i form av seminarier, utfrågningar m.m. Revisorerna skall också ytterligare utveckla samspelet med utskotten under granskningsarbetet för att på ett tidigt stadium kunna få till stånd en fruktbärande dialog. En ökad satsning på uppföljning av tidigare granskningar är också viktig, bl.a. för att få underlag för åtgärder som kan förbättra genomslaget i granskningsarbetet. revisorer anser för sin del att de resurser revisorerna förfogar över är för små för att revisorerna på ett tillfredsställande sätt skall kunna svara mot bredden i den granskande roll som anges i grundlagen. revisorer har i budgetförslaget för tagit fasta på förslag att öka den årliga resursramen med . En sådan ökning gör det möjligt att, som utredningen föreslagit, ytterligare förskjuta verksamheten mot myndighetsövergripande granskningar och utan att inkräkta på verksamheten i övrigt även inkludera årlig revision av Hovstaterna och . Förvaltningsstyrelsens överväganden Resursbehovet i anslagsframställningen grundas på förslag till utbyggnad av revisorernas kansli. I talmanskonferensens förslag TK 1997/98:1 redovisas vissa överväganden beträffande förslag. föreslår med anledning av förslaget jämte motioner att bör fullfölja sitt beslut och fatta beslut på grundval av förslag i vad avser en resursförstärkning av revisorer med . Utbyggnaden bör enligt KU delas upp (KU 1997/98:27). Med hänvisning härtill har förvaltningsstyrelsen räknat upp medelsbehovet med för , en minskning med i förhållande till revisorers äskande. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 16 673 Pris- och löneomräkning 331 Ökat resursbehov 1 700 Förslag 1999 18 704 1 Förslag till riksdagsbeslut 121 2 Lagförslag 123 2.1 Förslag till lag med anledning av en ny regionindelning för skatteförvaltningen 123 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:232) om ändring i taxeringslagen (1990:324) 124 2.3 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 125 3 Inledning 127 4 129 4.1 Omfattning 129 4.2 Resultatbedömning 130 4.3 Särskilda frågor 132 4.4 Revisionens iakttagelser 134 4.5 Anslagsavsnitt 135 A1 135 A2 Skattemyndigheterna 135 5 137 5.1 Omfattning 137 5.2 Resultatbedömning 138 5.3 Anslagsavsnitt 139 A3 139 17 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag med anledning av en ny regionindelning för skatteförvaltningen, 2. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:232) om ändring i taxeringslagen (1990:324), 3. antar förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 4. godkänner att mål som avser utrikeshandelsstatistik inte längre skall gälla, i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet om , 5. för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt nedanstående uppställning. Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp A1 ramanslag 349 704 A2 Skattemyndigheterna ramanslag 4 362 445 B1 ramanslag 1 098 710 Summa 18 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 18.1 Förslag till lag med anledning av en ny regionindelning för skatteförvaltningen Härigenom föreskrivs följande. Det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande skattemyndigheterna i länen eller skattemyndigheten i ett visst län skall efter utgången av i stället gälla i , i , i , i , i , i , i , i , i och i respektive den av dessa myndigheter i vars verksamhetsområde länet ingår. 18.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:232) om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 5 § taxeringslagen (1990:324), i dess lydelse enligt lagen (1997:232) om ändring i nämnda lag, skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 5 § Val av ledamot i skattenämnd förrättas av . I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Val av ledamot i skattenämnd förrättas av . I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Om en skattenämnds verksamhetsområde omfattar flera landsting eller ett landsting jämte , skall ledamöter väljas av dessa i proportion till folkmängden i respektive kommunen. Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. I lagen (1992:339) om proportionellt valsätt finns särskilda föreskrifter om förfarandet. Vid val av ledamöter skall eftersträvas att lekmannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ledamöternas ålder, kön och yrke. 18.3 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 2 § andra stycket mervärdesskattelagen (1994:200) orden"det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . Omfattning Utgiftsområdet omfattar skatteförvaltningen (och skattemyndigheterna) och . Kontaktytorna mellan förvaltningarna I budgetpropositionen för behandlade regeringen bl.a. hur kontaktytorna mellan skatteförvaltningen och förändrats genom inträde i Europeiska unionen. Det konstaterades att de löpande arbetsuppgifter av likartad natur som både skatteförvaltningen och sysslar med minskat mycket kraftigt i omfattning. slogs det emellertid fast att behovet av samordning och samverkan accentuerats i andra avseenden och att det inte minst gällde kontrollen i fråga om punktskatter som omfattas av det gemensamma förfarandet enligt rådets direktiv /12/EEG av om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor, det s.k. cirkulationsdirektivet. har nya bestämmelser om punktskattekontroll avseende transporter av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter trätt i kraft. Bestämmelserna ersätter den provisoriska regleringen i den s.k. transportkontrollagen. svarar för kontrollen och ges bl.a. befogenhet att i vissa fall omhänderta skattepliktiga varor för utredning och att besluta om skatt på omhändertagna varor samt, om skatten inte betalas, föra talan vid domstol om förverkande av varorna (prop. 1997/98:100, bet. 1997/98:SkU28, rskr. 1997/98:312, SFS 1998: 506). För att kontrollen skall fungera effektivt krävs en god samordning mellan skatteförvaltningen och . Bortsett från de nu nämnda arbetsuppgifterna för och kontrollen vid den yttre gränsen svarar skatteförvaltningen för punktskattekontrollen, liksom även för mervärdesskattekontrollen.