prop · GM0397 · 1999-01-01 00:00:00 — Denna ökning kan troligen förklaras av att särvux blivit mer känt i och med övergången till kommunalt huvudmannaskap och därigenom på många håll integrerats i den kommunala vuxenutbildningen. Grundsärskolenivån utgör dock ett undantag där antalet deltagare minskat det senaste läsåret. Andelen kvinnor /98 var . Kostnaden för särvux uppgick räknat per genomsnittsstuderande till . Undervisningskostnaden uppgick till , vilket är två tredjedelar av den totala kostnaden. Tabell 8.13 Antal studerande i särvux på olika nivåer samt andel kvinnor /98 /95 /96 /97 /98 varav andel kvinnor Träningsskolenivå 1 430 1 448 1 442 1 494 Grundsärskolenivå 1 733 1 873 2 066 1 918 Gymnasiesärskolenivå 208 299 389 585 Samtliga nivåer 3 371 3 620 3 897 3 997 anordnade 211 kommuner särvux. Av de 3 997 särvuxdeltagarna gick majoriteten på grundsärskolenivå. I genomsnitt fick varje studerande undervisning motsvarande /98 vilket är något högre än /96 då motsvarande siffra var 2,0. Av såväl pedagogiska som sociala skäl är det önskvärt att undvika enskild undervisning och i stället ge deltagarna möjlighet att berika varandra utifrån deras olika erfarenheter. Det genomsnittliga antalet deltagare per undervisningsgrupp är 2 personer, något som delvis kan förklaras av att antalet deltagare är litet i flertalet kommuner. En annan förklaring kan vara praktiska problem i små kommuner och glesbygdskommuner. Antalet deltagare per undervisningsgrupp i stora kommuner är något lägre än genomsnittet, vilket tyder på att detta inte är enda förklaringen. Antalet tjänstgörande lärare i särvux /98 var 371, varav 318 kvinnor och 53 män. Andelen lärare med pedagogisk utbildning var . Lärartätheten per 100 elever var 5,2 /98. Beträffande särvux finns ingen rapportering av betyg och studieavbrott. 8.3.3 Svenskundervisning för invandrare (sfi) Måluppfyllelse och kvalitet Varje kommun är skyldig att erbjuda sfi till de personer som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket det år de fyller sexton. Flertalet kommuner anordnar sfi i egen regi, oftast i anslutning till komvux, men vissa kommuner lägger ut verksamheten på annan anordnare som t.ex. folkhögskola, studieförbund eller privata utbildningsanordnare. Sfi är en skolform där de studerande kan börja och sluta utbildningen när som helst . Undervisningen skall kunna påbörjas dock senast från det att den nyanlända invandraren folkbokförts i en kommun. Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Detta värde får under- eller överskridas beroende på hur mycket undervisning den studerande behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen för sfi. Eftersom deltagaren börjar studierna på sin språkliga nivå och avslutar dem när målen för utbildningen har uppnåtts, kan studietiden variera kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi måste därför en grupp studerande som börjat följas under relativt lång tidsperiod. Tabell 8.14 Studieresultat i sfi t.o.m. /98 Studieresultat läsår 1997/98 för deltagare som påbörjade studierna läsåret 95/96 läsåret 96/97 läsåret 97/98 Avslutat med sfi-nivå Avslutat utan sfi-nivå Avbrutit utbildningen Fortsätter utbildningen Källa Tabellen visar att av de deltagare som påbörjade sina sfi-studier /96 hade uppnått sfi-nivån under /98, medan då hade avbrutit studierna och fortsätter att studera även under /99. Av de deltagare som påbörjade sfi-studierna /97 hade uppnått sfi-nivån under /fortsätter att studera även 1998/99. Av dem som påbörjade sfi-studierna /98 hade uppnått sfi-nivån redan under samma läsår och fortsätte sina sfi-studier. Kostnader och prestationer Kommunens totala kostnader för sfi var , , vilket var 101 miljoner, eller , lägre än i löpande priser. Tabell 8.15 Antal kommuner med sfi, antal studieanordnare och antal elever studie- anordnare Antal elever 1994/95 totalt Kommun 277 255 310 262 61 017 53 092 24 29 5 169 Annan 16 19 2 756 1995/96 totalt Kommun 276 259 309 267 51 486 45 995 18 20 2 796 Annan 19 22 2 695 1996/97 totalt Kommun 268 255 306 273 41 134 37 550 12 14 1 521 Annan 13 19 2 063 1997/98 totalt Kommun 255 245 288 260 35 746 32 421 9 10 1 007 Annan 16 18 2 318 Källa: Antalet elever i sfi kulminerade under /95 då bl.a. ett stort antal flyktingar från det blivit kommunplacerade. Från detta läsår till /98 har elevantalet minskat med . Andelen kvinnor /98 var . Det är inte ovanligt att elever som deltar i sfi deltar i grundläggande vuxenutbildning. I sådana fall händer det att kommunerna redovisar hela kursen som grundläggande vuxenutbildning. Följden av detta blir en viss underrapportering av antalet studerande och elevtimmar i sfi. Framför allt kan antalet elevtimmar som redovisas därför vara underskattade. Antalet heltidstjänster var /98 1 153, vilket är en minskning jämfört med läsåret innan. Andelen lärare med pedagogisk utbildning var /98 , vilket var oförändrat /97. Inom sfi som bedrivs i regi är andelen lärare med pedagogisk utbildning något högre än inom övrig vuxenutbildning. I verksamhet som lagts ut på annan anordnare än kommunen är andelen däremot lägre. 9 Folkbibliotek Sammanfattande slutsatser De nationella målen för det allmänna biblioteksväsendet anges i Bibliotekslagen som infördes . Något underlag med utvärdering av kommunernas folkbiblioteksverksamhet föreligger ännu inte. Däremot finns en relativt utförlig biblioteksstatistik. De slutsatser som kan dras av denna statistik är att kommunerna totalt sett har rationaliserat folkbiblioteksverksamheten genom att minska antalet filialer, bokbussar och därmed personal. Med ett mindre antal filialer och bokbussar kan dock tillgången till biblioteksservice ha försämrats för många människor i första hand barn, äldre och boende i förortsområden i stora befolkningstäta kommuner. Utlåningsverksamhet och besöksfrekvens har dock utvecklats positivt i sin helhet trots nedskärningar. Biblioteken köper in färre nya böcker än men har i takt med medieutvecklingen köpt in och lånat ut allt fler audiovisuella medier (AV-medier). Genom bl.a. det statliga inköpsstödet har kurvan över inköp av barn- och ungdomsböcker nu åter vänt uppåt. Få kommuner sparar på sina bokanslag. Det återstår ytterligare analyser för att regeringen skall kunna bedöma folkbibliotekens kvalitet och om service och tillgång, i enlighet med 2 § bibliotekslagen (1996:1596), skall anses tillfredställande för landets invånare. Situationen för skolbiblioteken har närmare studerats av i samarbete med . Nationella mål Bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet regleras i biblioteks- lagen (1996:1596). Lagen infördes och slår fast vissa bärande principer för biblioteksverksamheten, som avgiftsfria boklån och tillgänglighet för alla. Målsättningen och det grundläggande uppdraget anges i 2 §. Där stadgas att Till främjande av intresse för läsning och litteratur, information, upplysning och utbildning samt kulturell verksamhet i övrigt skall alla medborgare ha tillgång till ett folkbibliotek. Folkbiblioteken skall verka för att databaserad information görs tillgänglig för alla medborgare. I 7 § slås ansvarsfördelningen mellan stat, landsting och kommuner fast. Kommuner ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten och landstingen ansvarar för länsbiblioteken och för biblioteken vid högskolor med landstingskommunalt huvudmannaskap. Staten ansvarar för övriga högskolebibliotek och för lånecentralerna. Måluppfyllelse och kvalitet I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik framhåller regeringen att det är naturligt att kommunerna med skäliga tidsmellanrum utvärderar folk- och skolbibliotekens verksamhet och därvid följer upp om målen för verksamheten uppnåtts. Det ankommer på kommunerna att själva bestämma i vilken form detta skall ske. Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag till bibliotekslag ansåg kulturutskottet att en viss översyn av lagen borde göras bl.a. med anledning av en motion med förslag om att det i lagen bör finnas en bestämmelse om att kommuner och landsting bör upprätta planer för sin biblioteksverksamhet (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Frågan om en eventuell ny bestämmelse i lagen som anger huvudmännens ansvar för att upprätta planer för sin biblioteksverksamhet övervägs inom . Antalet bibliotek Statistiken visar att det finns ett kommunalt huvudbibliotek i alla kommuner. Flertalet kommuner har dessutom biblioteksfilialer. Antalet filialer har minskat . Även antalet bokbussar har minskat . Vissa bokbussar var dock verksamma i mer än en kommun. Sammanlagt 118 av landets kommuner hade bokbusservice . Tabell 9.1 Antal filialbiblitek och bokbussar Filialbibliotek Bokbussar 1 447 141 1 251 136 1 219 102 Källa: Nedläggning av biblioteksfilialer har skett i alla län, men flest har lagts ned i befolkningsmässigt stora kommuner, vilket även gäller minskningen av bokbussar. När det gäller skolbiblioteken uppger i sin fördjupade anslagsframställning 1997-1999 att flera skolbibliotekscentraler har lagts ned, att lärarbibliotekarie- och skolbibliotekarietjänster har dragits in och att medieanslagen har minskat. Samtliga län/regioner i landet har ett länsbibliotek. Därutöver finns 36 fristående sjukhusbibliotek i 15 län. Medieutbud och utlåning Av tabellen nedan framgår att det totala mediebeståndet har minskat . Bilden är dock motstridig. Medan bokbeståndet har minskat, har beståndet av audiovisuella medier (AV- medier) ökat. AV-medier utgörs av talböcker, grammofonskivor, CD- skivor, kassettböcker, musikkassetter och videogram. Tabell 9.2 Mediebestånd och nyinköp av böcker År Medie- bestånd totalt (tusental) därav bok- bestånd (tusental) AV- medier (tusental) Nyinköp av böcker (tusental) Andel barnboks- inköp Antal nya böcker per 1 000 inv 1992 1996 1997 47 702 46 051 46 098 45 547 43 711 43 659 2 155 2 340 2 439 2 005 1 852 1 858 230,7 209,0 209,0 Källa: . Av tabellen ovan framgår att folkbiblioteken köpte in färre nya böcker än de gjorde 1992. Andelen barnboksinköp har dock ökat något . Kommunerna har möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av främst barn- och ungdomslitteratur till folk- och skolbiblioteken. Villkoren, bl.a. att kommunen inte sänker sina bokanslag, uppfylldes av 269 kommuner som fick del av stödet. När det gäller låneverksamheten, så visar utvecklingen att en tidigare nedåtgående trend har vänt . Främst gäller detta utlåningen av AV-medier. Denna har nästan fördubblats . Av AV-medier är det i första hand utlåningen av talböcker som har ökat. Tabell 9.3 Utlåning totalt och per invånare medielån totalt (tusental) därav boklån (tusental) AV- medier (tusental) Andel utlån. barnlitt Medie- lån per inv Barnboks- lån/barn 1992 1996 1997 71 073 81 168 80 479 66 535 73 348 72 345 4 539 7 820 8 134 8,2 9,2 9,1 19,7 21,0 20,5 Källa: uppger att bibliotekens uppsökande verksamhet har minskat i omfattning . nåddes av landets förskolor och fritidshem av någon form av uppsökande biblioteksverksamhet. var motsvarande siffra . I 20 kommuner hade den uppsökande verksamheten lagts ned . (Statens kulturråds fördjupade anslagsframställning 1997-1999.) Undersökningar visar vidare att 100 av landets kommuner har genomfört en viss anpassning för rörelsehindrade av biblioteken i kommunen. I 35 kommuner saknas däremot all form av anpassning för rörelsehindrade. Teknik särskilt anpassad för funktionshindrade förekommer på ett fåtal bibliotek och vissa bibliotek har inrättat avdelningar med lättläst litteratur anpassade för utvecklingsstörda (rapport från 1998:3, Funktionshindrades tillgång till kultur). Allt fler kommunbibliotek erbjuder datorbaserad information till sina besökare. Mer än hälften av landets folkbibliotek tillhandahåller internettjänster. Öppettider Folkbibliotekens öppethållande varierade avsevärt mellan olika kommuner. I kommuner med färre än 15 000 invånare höll huvudbiblioteket öppet i genomsnitt . Motsvarande värde för kommuner med fler än 30 000 invånare var ett öppethållande med mer än . Folkbibliotekens sammanlagda öppettider under en vintervecka (exkl. bokbussar) minskade med , från 33 000 . En minskning som kan relateras till att antalet filialbibliotek minskat markant . Kostnader och prestationer De kommunala bibliotekens driftkostnader uppgick till , vilket motsvarar per invånare. Kostnaderna har därmed ökat per invånare jämfört med året innan. Bibliotekens investeringsutgifter uppgick till . Av kostnaderna för drift stod personalkostnaderna för knappt hälften och lokalkostnaderna för en fjärdedel. köpte biblioteken medier för , vilket motsvarar av de totala driftkostnaderna. Tabell 9.4 Driftkostnader samt investeringsutgifter , löpande priser 1992 1996 1997 Driftkostnader totalt 2 670 957 2 761 491 2 837 093 därav medier 332 848 342 210 354 735 därav personal 1 316 530 1 311 707 1 358 834 därav lokaler o övrigt 1 021 579 1 107 574 1 123 524 Investeringar 88 265 68 535 79 584 Som framgår av tabellen har driftkostnaderna i löpande priser successivt ökat . Mediekostnadernas andel ökade med och andelen kostnader för lokaler/övrigt , medan personalkostnaderna endast ökade med . har driftkostnaderna ökat med . Investeringsutgifterna har minskat . Antalet årsarbetare vid de kommunala folkbiblioteken var 5 228 årsverken (alla tjänster omräknade till heltidstjänster). Det är en minskning med en procent jämfört med och en minskning jämfört med . Andelen bibliotekarier har ökat på bekostnad av kontors- och övrig personal. utgjorde andelen bibliotekarier . Totalt sett har huvudbiblioteken tagit emot 48 miljoner besök . Det är en ökning jämfört med . De små kommunerna har hög besöksfrekvens medan de största kommunerna har en jämförelsevis låg besöksfrekvens. 10 Nyanlända invandrare Sammanfattande slutsatser beslutade om mål och riktlinjer för den framtida integrationspolitiken. Målet för nyanlända invandrare är att de så snabbt som möjligt ska kunna skaffa sig en god grund för det fortsatta livet i . Många invandrare står utanför arbetsmarknaden. Enligt SCB var arbetslösheten bland utomnordiska medborgare jämfört för befolkningen som helhet. Arbetslösheten har dock minskat. var av de utomnordiska medborgarna arbetslösa medan motsvarande siffra för befolkningen som helhet var . Det finns emellertid stora skillnader mellan olika invandrargrupper där nyanlända invandrare som regel har haft större svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Omständigheter som har bidragit till att invandrare har svårt att komma in på arbetsmarknaden är t.ex. strukturomvandlingen i näringslivet samt ökade kompetenskrav i svenska språket, men också diskriminering. Ytterligare en orsak är att det kom särskilt många invandrare från krigets som arbetslösheten ökade. Bland annat till följd av den höga arbetslösheten har utbetalningen av socialbidrag och introduktionsersättning i fasta priser mer än fördubblats . Hushåll med utländska medborgare inklusive flyktinghushåll står för nästan hälften av dessa kostnader. Preliminära uppgifter för visar dock på en minskning av de totala socialbidragskostnaderna. De kostnadsuppföljningar som gjorts av olika instanser visar att kommunerna i stort sett fått kostnadstäckning mottagna flyktingar. års mottagna flyktingar beräknas ett mindre underskott och för flyktingar mottagna beräknas ett motsvarande överskott. Regeringen har också kompenserat kommuner som haft stort flyktingmottagande med särskilda statsbidrag på sammanlagt . Nationella mål beslutade om mål och riktlinjer för den framtida integrationspolitiken. Enligt regeringens proposition , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik 1997/98:16 skall samhällets etniska och kulturella mångfald tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning på alla samhällsområden och nivåer. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. De som invandrar skall kunna skaffa sig en god grund för det fortsatta livet i . Ju förr detta sker, desto bättre bör det vara både ur individens synvinkel och samhällets perspektiv, eftersom det ökar möjligheterna till egen försörjning och minskar beroendet av stöd från det allmänna. Flyktingar och skyddsbehövande Flyktingar och andra skyddsbehövande har ofta särskilda behov av samhällets stöd i . De skiljer sig från andra invandrare genom att de inte har möjligheter att fritt återvända till sina hemländer. Det är inte heller ovanligt att skyddsbehövande har traumatiska upplevelser bakom sig som kräver särskilda insatser. Skyddsbehövande och vissa anhöriga till dem erbjuds därför särskild introduktion i form av kommunala introduktionsprogram. Staten lämnar ersättning till kommunerna för denna verksamhet och det övergripande målet är att individen skall bli självförsörjande. I normalfallet bör en bas för det fortsatta livet i kunna erhållas förutsatt att introduktionen bedrivs på heltid. Regeringen har i nämnda proposition understrukit att introduktionen för nyanlända bör förbättras i flera av- seenden, bland annat genom att introduktionen bör individualiseras i högre grad. Måluppfyllelse och kvalitet En ny statlig myndighet, , inrättades med övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. skall även stödja och tillsammans med kommunerna vidareutveckla introduktions- programmen för skyddsbehövande enligt intentionerna i regeringens proposition samt följa upp att nyanlända invandrares behov av samhällets stöd även i övrigt uppmärksammas. Mot bakgrund av svårigheterna för nyanlända invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden skall särskilt uppmärksamma strukturella hinder för vuxna nyanlända att få arbete. I syfte att motverka koncentrationen av nyanlända invandrare till vissa storstadsområden har bl.a. fått i uppdrag att utveckla och fördjupa den information som ges till nyanlända invandrare. Vägar till arbete för invandrare utkom med en rapport om förhållanden som har betydelse för flyktingars och invandrares möjligheter att få arbete. I de verksamheter som på ett framgångsrikt sätt lyckas hjälpa flyktingar och invandrare att få arbete tycks det finnas några gemensamma inslag, av vilka en del är följande: - Individuellt arbetssätt och bemötande av den enskilde - En noggrann och strukturerad genomgång av individens bakgrund, utbildning och yrkeserfarenhet m.m. i syfte att klargöra resurser och behov - Hjälp att utveckla ett socialt nätverk och den sociala kompetensen (språk, information om regler i arbetslivet, sociala koder etc.) - Tidigt strukturerat samarbete mellan olika aktörer samt samordning av insatserna - Praktik som ett led i en medveten, genomtänkt strategi för arbete I rapporten betonas bland annat att det är viktigt att vara medveten om att olika instanser har olika utgångspunkter när det gäller att bistå människor som saknar arbete. Enligt rapporten kan den strikta arbetsfördelning som i bland finns mellan arbetsförmedling och socialtjänst leda till att inte någon av parterna får ett helhetsperspektiv och tar ansvar för att hjälpa dem. Vidare omnämns att den riktlinje som finns på många håll, och som innebär att flyktingar inte får registrera sig som arbetssökande på arbetsförmedlingen innan svenskundervisningen är avslutad, inte är lyckad ur den enskilda människans synvinkel. Avslutningsvis framhålls i rapporten att samhällets stöd till arbetslösa består av kortsiktiga, kollektiva arbetsmarknadsåtgärder och ett individuellt behovsprövat försörjningsstöd, dvs. Frågan ställs om det inte borde vara tvärtom, dvs. individualiserade arbetsmarknadsåtgärder och ett generellt försörjningsstöd. Situationen på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare har arbetslösheten bland flyktingar och invandrare minskat något. Enligt SCB var arbetslösheten bland utomnordiska medborgare jämfört för befolkningen som helhet. uppgick den till , vilket kan jämföras för svenska medborgare. Andelen utomnordiska medborgare som har arbete har ökat . Ökningen har dock skett från en mycket låg nivå. Framför allt har andelen som har arbete ökat för medborgare från östeuropeiska länder, där även flyktingar från f.d. ingår, vilket kan bero på att invandrare från generellt sett har en mer gedigen utbildningsbakgrund. Det finns emellertid stora skillnader mellan olika invandrargrupper och nyanlända invandrare har som regel haft större svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Omständigheter som har bidragit till att invandrare har svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden är t.ex. strukturomvandlingen i näringslivet samt ökade kompetenskrav i svenska språket, men också etnisk diskriminering. Ytterligare en orsak är att det kom särskilt många invandrare från krigets som arbetslösheten ökade. En fristående forskare, , har på uppdrag av genomfört en studie om somaliska och irakiska kvinnor på arbetsmarknaden. I rapporten framkommer att de somaliska kvinnornas ställning på den svenska arbetsmarknaden är extremt svag. En av orsakerna uppges vara att de i regel har låg utbildning och dåliga kunskaper i det svenska språket. De har ofta många småbarn vilket minskar möjligheten både att studera svenska och ta ett arbete. En stor del av de irakiska kvinnorna är högutbildade. Kvinnor från denna grupp har ofta haft stora förhoppningar om att kunna fortsätta sitt yrkesverksamma liv när de kommit till . Möjligheterna att få arbete i inom de områden de är utbildade för har dock visat sig vara mindre än vad de förväntat sig. Tänkbara förklaringar som lyfts fram i studien är bland annat den allmänt höga arbetslösheten i , att deras betyg och arbetslivserfarenhet undervärderas i eller att de inte alltid uppfyller kraven på kunskaper i svenska. En annan orsak som lyfts fram är etnisk diskriminering på arbetsmarknaden. Villkoren för lågutbildade irakiska kvinnor har stora likheter med villkoren för somaliska kvinnor i . Kostnader och prestationer Kostnader för socialbidrag Till följd av den höga arbetslösheten har utbetalningen av socialbidrag och introduktionsersättning i fasta priser mer än fördubblats . Hushåll med utländska medborgare inklusive flyktinghushåll står för nästan hälften av dessa kostnader. Flyktinghushållens andel av utbetalda socialbidrag varierar mellan och . har dock kostnaderna för socialbidrag generellt sett minskat beroende på den sjunkande arbetslösheten samt det minskade flyktingmottagandet. Diagram 10.1 Utbetalt socialbidrag och introduktionsersättning fördelat efter svenskt respektive utländskt medborgarskap åren , fasta priser Källa: Statlig ersättning till kommunerna Kommunerna får statsbidrag enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga för bosättning. Statsbidraget skall täcka kommunens kostnader för svenskundervisning och försörjning från det år flyktingen tas emot och samt vissa andra merkostnader som följer av flyktingmottagandet. För att erhålla statsbidrag måste kommunen, tillsammans med flyktingen, upprätta en individuell introduktionsplan som skall syfta till att ge flyktingen förutsättningar att snabbast möjligt få arbete och bli delaktig i det svenska samhället. Som komplement till denna schablonersättning finns vissa andra ersättningsformer avsedda att täcka kommunens kostnader för särskilda flyktinggrupper och speciella situationer. Statens utgifter för kommunernas flyktingmottagande har minskat väsentligt till följd av minskad flyktinginvandring. ökade dock kostnaderna med cirka 0,7 miljarder jämfört med föregående år. Tabell 10.1 Statsbidrag till kommuner för flyktingmottagande Miljarder kronor 1995 1996 1997 1998 Statsbidrag 6,8 6,0 2,7 1,6 2,3 Källa: och Uppgiften att betala ut dessa ersättningar överfördes från till . Regeringen har också kompenserat kommuner som haft ett stort flyktingmottagande med ett särskild statsbidrag på sammanlagt . Ytterligare har utbetalats till 20 kommuner som tagit emot en stor andel flyktingar.