prop · GM03124 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt 4 kap. 16 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. har rätt till viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). beslutar, enligt andra stycket, om fördelning av ersättningen mellan stiften. Dessa beslut utgör myndighetsutövning. Enligt 6 § lagen (1998:1591) om är kyrkomötet högsta beslutande organ. Kyrkomötet kommer således att ägna sig åt myndighetsutövning efter relationsändringen. Det finns därför inte anledning att ändra 3 § 3 lagen om Justitiekanslerns tillsyn. 7 Ekonomiska konsekvenser av förslagen samt ikraftträdande 7.1 Förslagen rörande statens stöd till andra trossamfund än De förslag som regeringen lägger fram medför inte några ökade kostnader för statsbudgeten. I avsnitt 4.4.4 gör regeringen bedömningen att till trossamfund (SST) bör fortsätta att fördela statsbidraget. Någon förändring av kostnadsnivån för hanteringen av det statliga stödet till trossamfunden jämfört med dagsläget bedöms därför inte uppkomma. Inrättas ett sådant forum för kontakter mellan staten och trossamfunden, som behandlas i avsnitt 4.4.4, får detta finansieras inom befintliga ramar. Arbetsgruppen har lämnat förslag om att trossamfunden bör ges en prioriterad ställning i fråga om de arbetsmarknadspolitiska stödformerna individuellt anställningsstöd och arbetsplatsintroduktion. I avvaktan på utvärderingen av statens och gemensamma sysselsättningsprogram, det s.k. miljardprogrammet för kyrkliga jobb, är regeringen inte beredd att nu ta ställning till arbetsgruppens förslag. När ett samfund utnyttjar möjligheten till avgiftshjälp skall kostnaden för avgiftshjälpen enligt förslaget i avsnitt 4.5.1 avräknas från organisationsbidraget. Motsvarande belopp skall tillföras anslaget till skattemyndigheterna från anslaget för statens stöd till trossamfunden så att det anslaget minskar i motsvarande mån. 7.2 Förslagen rörande trossamfunden och totalförsvaret Kostnader för det centrala lednings- och samordningsansvaret Utgifterna för lednings- och samordningsfunktionen bör efter relationsändringen belasta ÖCB:s förvaltningsanslag. Ett belopp om , motsvarande det anslag som innevarande år beviljats för ledning och samordning av den kyrkliga beredskapen, skall därför tillföras ÖCB:s förvaltningsanslag från anslaget för stöd till trossamfunden. Kostnader för verksamheten på lokal och regional nivå Regeringens förslag innebär inte några förändrade uppgifter för kommunerna, länsstyrelserna eller civilbefälhavarna. Inte heller för trossamfunden innebär förslagen några tillkommande uppgifter. 7.3 Förslagen om följdändringar De förslag till följdändringar som läggs fram är huvudsakligen av teknisk art och bedöms inte ge upphov till några kostnadseffekter. 7.4 Ikraftträdande Regeringens förslag: Lagändringarna skall träda i kraft . Samtliga lagändringar har samband med stat kyrkareformen som träder i kraft . Även de nu föreslagna ändringarna bör därför träda i kraft . 8 Författningskommentarer 8.1 Förslaget till lag om stöd till trossamfund 1 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 4.4.2. 2 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 4.4.1. Det mål som anges anknyter nära till det mål som har tillämpats för stöd till trossamfunden. I det föreslagna målet betonas möjligheterna för samfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad verksamhet. Målformuleringen ger samfunden ökade möjligheter att själva avgöra hur målet skall uppnås. 3 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 4.4.2. Ett trossamfund bidrar till att upprätthålla och stärka de grund- läggande värderingar som samhället vilar på om samfundet motverkar alla former av rasism och andra typer av diskriminering samt våld och brutalitet. Vidare krävs det att samfundet verkar för att utveckla förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män samt för att dess medlemmar och betjänade skall vägledas av etiska principer som är förenliga med samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Detta innebär dock inte något krav på att t.ex. samfundets lära eller åskådning skall utformas i demokratisk ordning. Inte heller krävs det att beslutsprocessen i samfundet vid utseende av exempelvis präster vilar på demokratisk grund. Av väsentlig betydelse är i stället att trossamfundet verkar för att dess medlemmar och betjänade deltar i samhällslivet och att samfundet klart markerar avståndstagande från eventuella antidemokratiska strömningar i samhället. Ett trossamfund är stabilt om det kontinuerligt bedrivit verksamhet här i landet. Trossamfundet har vidare en fast organisatorisk struktur och en stabil ekonomi som huvudsakligen baseras på dem som är medlemmar eller betjänas av samfundet, om det är stabilt. Som huvudregel skall samfundet bedriva verksamheten i någon av associationsformerna registrerat trossamfund eller ideell förening. Vidare disponerar samfundet lokaler för sin verksamhet. Med kravet på egen livskraft förstås att samfundet som huvudregel betjänar minst 3000 personer och bedriver verksamhet på ett flertal platser i landet. 4 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitten 4.4.3 och 4.5.1. I första stycket slås fast att regeringen liksom bestämmer vilka trossamfund som är berättigade till statsbidrag. (Se även kommentaren till 16 § lagen om trossamfund, avsnitt 8.10. Genom andra stycket ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om fördelning av statsbidrag. Av tredje stycket framgår att kostnaderna för avgiftshjälpen skall beaktas vid fördelningen av statsbidrag. Bestämmelser om hur detta skall ske kan meddelas genom föreskrifter enligt andra stycket. 5 § kommer statens stöd till trossamfunden att utgöras av statsbidrag och avgiftshjälp. De två stödformerna skall ses som en enhet. Denna paragraf hänvisar till de särskilda bestämmelser i andra lagar som reglerar avgiftshjälpen. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.3. 8.3 Förslaget till lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) 8 kap. 3 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5. 4 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.5.1. Den omfattar samtliga församlingar och kyrkliga samfälligheter inom som är innehavare av en eller flera allmänna begravningsplatser, dvs. oberoende av om det rör sig om en församling eller kyrklig samfällighet som är huvudman för begravningsverksamheten eller inte. 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.5.3. 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1720) om civilt försvar 1 kap. 1 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.3. 2 kap. 1 § Ändringen i första respektive andra stycket behandlas närmare i avsnitt 5.5.3. Ändringen i tredje stycket behandlas närmare i avsnitt 5.3 och 5.4.1. 2 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.3 och 5.4.1. 3 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.3 och 5.4.2. 4 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.3. 3 kap. 3 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.3. 8 kap. 11 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.3. 13 och 14 §§ Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 5.3 och 5.5.1. 8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 5.5.2. 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 5.5.2. 8.8 Förslaget till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627) Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 5.5.3. 8.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 5.5.2. 8.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund 16 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitten 4.5.2 och 4.4.2. I första stycket har begreppet "beräkning" ändrats till "bestämmande". Ändringen görs för att begreppen i lagen om trossamfund skall överensstämma med de begrepp som används i skattebetalningslagen (1997:483). Regleringen i det tidigare andra stycket har placerats som en ny mening i första stycket. Vem som fattar beslut om avgiftshjälp framgår av det nya andra stycket. Tredje stycket är nytt och innehåller förutsättningarna för att ett trossamfund skall kunna beviljas avgiftshjälp. Dessa överensstämmer med de förutsättningar som föreslås gälla för statligt stöd i form av statsbidrag. De två punkterna behandlas närmare i kommentaren till 3 § i förslaget till lag om stöd till trossamfund (avsnitt 8.1). Genom ändringarna i andra och tredje styckena kommer de grundläggande bestämmelserna om avgiftshjälp att gälla för alla samfund och finnas i lagen om trossamfund. Ändringarna, som beslutas på samma sätt som riksdagsordningens huvudbestämmelser, föreslås träda i kraft tillsammans med övriga delar av stat kyrkareformen. 8.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:000) om avgift till registrerat trossamfund 1 § I bestämmelsen har begreppet "beräkning" ändrats till "bestämmande". Anledningen till ändringen är att begreppen i denna lag bör stämma överens med de begrepp som används i skattebetalningslagen (1997:483). 2 § Bestämmelsen, som föreslås upphöra att gälla, behandlas närmare i avsnitt 4.5.2. De grundläggande bestämmelserna om avgiftshjälp för andra trossamfund än vem som beslutar om och förutsätt- ningarna för hjälpen föreslås bli införda i 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund. Bestämmelsen i förevarande paragraf att regeringen beslutar om avgiftshjälpen och dess upphörande kan därför utgå. 3 10 §§ Till följd av att 2 § upphör att gälla har beteckningen på 3 10 §§ ändrats till 2 9 §§. Hänvisningarna i de nya 5, 6 och 8 §§ har ändrats i enlighet med detta. I de nya 4 och 5 §§ har begreppet "beräkning" ändrats till "bestämmande" (jfr 1 §). 8.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring i sekretesslagen (1980:100) Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 5.5.2 och 6.19. Sammanfattning av beslut med anledning av principbeslutet om ändrade relationer mellan staten och 1 Grundlagsfrågor I propositionen Staten och trossamfunden grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49) föreslog regeringen vissa grundlagsändringar för att möjliggöra genomförandet av principbeslut om ändrade relationer mellan staten och . Förslagen föreslogs träda i kraft och innebar i huvudsak följande. I regeringsformen införs en ny bestämmelse, 8 kap. 6 §, enligt vilken föreskrifter om trossamfund samt föreskrifter om grunderna för som trossamfund meddelas i lag. Sådana föreskrifter skall beslutas på samma sätt som riksdagsordningens huvudbestämmelser. Nuvarande normgivningsföreskrifter avseende i regeringsformens övergångsbestämmelser upphävs, vilket bl.a. medför att lämnar det allmänna och att församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternas kommunstatus upphör. I 11 kap. 6 § regeringsformen görs ett tillägg som innebär att förvaltningsuppgifter skall kunna överlämnas till registrerade trossamfund (en ny associationsform för trossamfunden som behandlas närmare i följande avsnitt). Kyrkomötet utgår ur bestämmelserna i 2 kap. 5 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen, eftersom inte längre skall utgöra en del av det allmänna. De allmänna handlingar som har kommit in till eller upprättats hos myndigheter med uppgifter som hänför sig till verksamhet eller beslutande församlingar skall dock, enligt ett nytt andra stycke i 2 kap. 17 § tryckfrihetsförordningen, kunna förvaras hos även efter relationsändringen utan att därigenom upphöra att vara allmänna. har i allt väsentligt beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1997/98:KU20 och rskr. 1997/98:284 samt bet. 1998/99:KU5, rskr. 1998/99:3). Lagar om ändring i regeringsformen (SFS 1998:1700) och om ändring i tryckfrihetsförordningen (SFS 1998:1701) utfärdades . 2 Bestämmelser om och andra trossamfund I propositionen Staten och trossamfunden bestämmelser om och andra trossamfund (prop. 1997/98:116) lämnade regeringen förslag till en lag om trossamfund och en lag om samt en lag om införande av lagen om . De nya bestämmelserna föreslogs träda i kraft . Förslagen, som behandlas närmare nedan, innebar i korthet följande. Genom lagen om trossamfund införs en ny associationsform, registrerat trossamfund, öppen för alla trossamfund. Ingen av de rättigheter som trossamfunden har , t.ex. rätten att förrätta vigsel, är knuten till den nya associationsformen. Lagen om trossamfund innehåller dels vissa allmänna bestämmelser som gäller alla trossamfund, dels särskilda föreskrifter om registrerade trossamfund. I lagen om preciseras kyrkans grundläggande identitet för att denna skall vara oförändrad över relationsändringen. Den i lagen gjorda preciseringen stämmer överens med kyrkans syn på sig själv. Vidare innehåller lagen bestämmelser om grunderna för och verksamhet samt om den kyrkliga egendomen. Genom lagen om införande av lagen om upphävs den nuvarande kyrkolagen (1992:300) och ett antal andra lagar på det kyrkliga området. Vidare innehåller den särskilda övergångsbestämmelser avseende bl.a. vissa kyrkliga egendomsfrågor. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284 samt bet. 1998/99:KU5, rskr. 1998/99:3). utfärdades lagen (1998:1591) om , lagen (1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om och lagen (1998:1593) om trossamfund. 2.1 Lagen om trossamfund Lagen (1998:1593) om trossamfund innehåller dels vissa allmänna bestämmelser som gäller alla trossamfund, dels särskilda föreskrifter om den nya associationsformen registrerat trossamfund. Genom lagen upphävs religionsfrihetslagen (1951:680). definieras som en gemenskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. Ingen är skyldig att tillhöra något trossamfund. Avtal eller löften som strider mot detta är ogiltiga. Barn som har fyllt skall samtycka till inträde i och utträde ur ett trossamfund. Med registrerat trossamfund avses dels , dels trossamfund som har registrerats enligt lagen. Ett samfund erhåller ställning som registrerat trossamfund genom ett registreringsförfarande. De huvudsakliga kraven för att få registreras är att trossamfundet har stadgar med bestämmelser om ändamål och om hur det fattas beslut i trossamfundets angelägenheter samt att trossamfundet har en styrelse eller motsvarande organ. Registreringen omfattar trossamfundets namn och stadgar samt de personer som ingår i styrelsen eller motsvarande organ eller annars är behöriga att företräda trossamfundet. De trossamfund som väljer att registrera sig får rättskapacitet såsom registrerat trossamfund. De ges skydd för sitt namn och skall efter beslut av regeringen kunna få hjälp av staten med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från sina medlemmar. De rättigheter och skyldigheter som har uppkommit för ett trossamfund som har bedrivit verksamheten som ideell förening övergår genom registreringsbeslutet till det registrerade trossamfundet. Tillhöriga eller medlemmar i ett registrerat trossamfund skall i princip inte bli personligt ansvariga för det registrerade trossamfundets skyldigheter i förhållande till tredje man. Det registrerade trossamfundet skall träda i likvidation om de krav som gäller för registrering är uppfyllda, om det föreligger likvidationsskyldighet enligt stadgarna eller om samfundet har försatts i konkurs som avslutats med överskott. Trossamfundet skall på egen begäran avregistreras utan föregående likvidation under förutsättning att trossamfundet efter avregistreringen utgör en juridisk person av annat slag. Ett registrerat trossamfunds organisatoriska delar t.ex. församlingar, stift och distrikt skall kunna registreras. Samma förutsättningar skall gälla för registrering av trossamfundets organisatoriska delar som för trossamfundet. De registrerade organisatoriska delarna får rättskapacitet och namnskydd i likhet med trossamfundet. Ett registrerat trossamfund och dess registrerade organisatoriska delar svarar var för sig självständigt för sina skyldigheter. 2.2 Lagen om I lagen (1998:1591) om preciseras kyrkans grundläggande identitet för att denna skall vara oförändrad över relationsändringen. Den i lagen gjorda preciseringen stämmer överens med kyrkans syn på sig själv. Vidare innehåller lagen bestämmelser om grunderna för och verksamhet samt om den kyrkliga egendomen. Identitet och organisation i lagen slås trossamfundets evangelisk-lutherska identitet fast. Vidare ges en övergripande beskrivning av de identitetsmässigt mest betydelsefulla delarna av kyrkans organisation. I lagen anges det också att är en öppen folkkyrka, som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete bedriver en rikstäckande verksamhet. Självständiga rättssubjekt som trossamfund utgör ett eget rättssubjekt som bl.a. får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter. Församlingarna och de kyrkliga samfälligheterna samt stiften har var för sig samma rätt. Som tidigare nämnts ges ställning som ett registrerat trossamfund genom lagen om trossamfund. Där ges också församlingarna, de kyrkliga samfälligheterna och stiften ställning som registrerade organisatoriska delar av . Organisatorisk uppbyggnad Församlingen omfattar de personer som tillhör och är bosatta inom församlingens område, vilket innebär att den s.k. territorialprincipen tillämpas. Församlingens grundläggande uppgift är att fira gudstjänst, bedriva undervisning samt utöva diakoni och mission. Undantag görs från territorialprincipen så att själv kan bestämma om det skall finnas icke-territoriella församlingar. Lagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar upphävs. Stiftet omfattar församlingarna inom stiftets område, vilket innebär att territorialprincipen gäller också för den regionala nivån. Stiftets grundläggande uppgift är att främja och ha tillsyn över församlingslivet. episkopala struktur görs tydlig genom att det skall finnas en biskop i varje stift. Kyrkomötet är högsta beslutande organ. Kyrkomötet får emellertid inte besluta i sådana enskilda frågor som det är en församlings eller ett stifts uppgift att besluta i. Ekonomi De som tillhör är skyldiga att betala lokal och regional kyrkoavgift. Lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör upphävs. Församlingen beslutar om lokal kyrkoavgift och stiftet om regional kyrkoavgift. har, enligt lagen om trossamfund, rätt till kostnadsfri hjälp av staten med att beräkna, debitera, redovisa och ta in kyrkoavgifterna under förutsättning att hjälpen kan inordnas i det gällande skattebetalningssystemet. Prästlönetillgångarna skall bibehållas såsom självständiga förmögen- heter och förvaltas av . De skall också i fortsättningen utgöra juridiska personer. Förmögenheten skall vara placerad på ett godtagbart sätt. Prästlönetillgångarna skall ha till ändamål att bidra till de ekonomiska förutsättningarna för förkunnelse. Endast avkastningen får användas för ändamålet. Regeringen får besluta om tillsyn av förvaltningen av prästlönetillgångarna. Handlingsoffentlighet m.m. Handlingar som avser särskilda områden där skall utföra uppgifter som tillgodoser allmänna samhälleliga intressen omfattas av en offentligrättsligt reglerad handlingsoffentlighet. Förslag till reglering lämnas i prop. 1998/99:38. Kyrkans handlingar i övrigt omfattas av en inomkyrkligt reglerad handlingsoffentlighet. skall låta var och en ta del av dessa handlingar. Rätten till insyn får begränsas bara om det är särskilt motiverat med hänsyn till vissa i lagen om angivna skäl eller till något synnerligen väsentligt intresse. arkiv skall bevaras, hållas ordnade och vårdas så att behovet av tillgång till handlingarna tillgodoses. Ett beslut som innebär att någon inte får ta del av sådana handlingar som omfattas av den inomkyrkligt reglerade handlingsoffentligheten överprövas på det sätt som bestämmer. I den utsträckning som bestämmer får också andra beslut överprövas. Ett särskilt organ med juridisk kompetens skall inrättas inom för att ytterst pröva dessa frågor. Skyldighet att lämna uppgifter skall till det statliga registret för registrerade trossamfund lämna uppgifter om stadgar, indelning i församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift samt de personer som ingår i styrelser eller motsvarande organ eller annars är behöriga att företräda och dess församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift. 2.3 Lagen om införande av lagen om Genom lagen (1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om upphävs kyrkolagen (1992:300), lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen, lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m. och lagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar. Detsamma gäller lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör . Vidare innehåller införandelagen bl.a. följande. Tystnadsplikt Den straffsanktionerade bestämmelsen om tystnadsplikt upphör att gälla i och med upphävandet av kyrkolagen, vilket innebär att frågan om tystnadsplikt för präster får regleras inomkyrkligt. För uppgifter som anförtrotts före relationsändringen fortsätter dock den straffsanktionerade tystnadsplikten att gälla. Särskilda övergångsbestämmelser Församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternas rättigheter och skyldigheter övertas vid relationsändringen av motsvarande församling, kyrkliga samfällighet eller stift inom det registrerade trossamfundet . Stiftelser som vid utgången av förvaltas av en församling eller en kyrklig samfällighet förvaltas av motsvarande enhet också i fortsättningen. Detsamma gäller om en församling eller kyrklig samfällighet har till uppgift att utse styrelseledamöter i en sådan stiftelse. Ärenden som vid relationsändringen, enligt lag eller förordning, handläggs hos pastor, pastorsämbetet, kyrkoherde, kontraktsprost, biskop, domkapitel, i , , , eller skall överlämnas till för fortsatt handläggning. Kyrkomötet har vid sammanträde de befogenheter, med avseende efter relationsändringen som följer av lagen om trots bestämmelserna i kyrkolagen. En motsvarande bestämmelse gäller för församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift sedan det blivit klart vilka dessa är genom anmälan till det statliga registret. Rätt till ledighet för förtroendevalda Ledamöter och ersättare i beslutande församlingar hos organisatoriska delar samt ledamöter och ersättare i kyrkomötet har fram till och med rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för uppdragen. Detsamma gäller de personer som ingår i en styrelse eller motsvarande organ inom . Egendomsfrågor De äldre kyrkor som betraktas som egendom av stiftelsekaraktär, dvs. sådana som uppförts på landet och i stad, med tillhörande inventarier, kyrkotomt och kyrkogård, skall ägas av den församling där kyrkan är belägen. Egendomen skall användas för samma ändamål som tidigare, tills annat beslutas av . En församlingskyrkas fastighet och fastighetsfond eller en domkyrkas fastighet och fastighetsfond skall också ägas av den församling där kyrkan är belägen. Egendomen skall användas för samma ändamål som . För ändring av ändamålet krävs tillstånd av Kammarkollegiet. och fastigheter och fastighetsfond skall dock behållas som självständig förmögenhet och förvaltas av . Egendomen skall också i fortsättningen utgöra en egen juridisk person och användas för samma ändamål som . De prästgårdar som betraktas som egendom av stiftelsekaraktär skall ägas av den kyrkliga samfällighet, eller om sådan inte finns, den församling där egendomen är belägen. Biskopsgårdarna skall med undantag av de biskopsgårdar och tjänstebostäder för biskop som hyrs enligt särskilda avtal ägas av trossamfundet . Kyrkofondens tillgångar skall ägas av trossamfundet och användas för kyrkliga ändamål, sedan ett så stort kapital avskilts som motsvarar åtagandena för utgående pensioner och gjorda pensionsutfästelser för präster och biskopar.