prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommunalskatterna påverkar inkomsttiteln positiv , medan slutregleringen av 1998 och kommunalskatter påverkar titeln negativt De betalningsförskjutningar som kvarskatt och överskjutande skatt ger upphov till är en annan förklaring till skillnaden. Under varje budgetår debiteras skatter på titeln som avser , som en del av den periodiserade skatten för budgetåret debiteras . Den stora betalningsförskjutningen beror på att en del av kvarskatten avseende debiteras titeln . I posten övrigt ingår restitutioner och tillkommande skatt. Även restförda skatter ingår i posten övrigt . redovisas restförda skatter däremot på titeln . 1121 Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 58,8 66,6 65,1 65,6 70,6 Kassamässig redovisning 68,3 74,9 68,9 70,3 73,0 I den periodiserade redovisningen utgörs juri- diska personers inkomstskatt av inkomstskatt och avkastningsskatt. På titeln inbetalas emellertid även fastighetsskatt, särskild löneskatt, förmögenhetsskatt och mervärdesskatt. Dessa skatter omförs till respektive titel , förutom mervärdesskatten som omförs . Juridiska personers inkomstskatt är högre kassamässigt än periodiserat för samtliga prognosår. Denna skillnad visas i tabell 6.10. Tabell 6.10 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt 9,5 8,3 3,8 4,8 2,4 varav omföringar 5,3 -0,4 -0,4 3,6 4,1 varav betalningsförskjutn ingar 4,7 7,2 3,3 -0,3 -3,3 varav övrigt -0,5 1,5 1,0 1,5 1,6 är summan av fastighetsskatt, särskild löneskatt, förmögenhetsskatt och mervärdesskatt högre än de belopp som omförs från titeln. Åren 1999 2000 råder det omvända förhållandet. Betalningsförskjutningar påverkar titeln positivt åren 1998 2000. Detta beror på att ökningstakten av den periodiserade skatten planar ut. Vidare förklaras skillnaden mellan periodiserad och kassamässig skatt av tillkommande skatt, restitutioner och restförda skatter. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 217,2 234,4 242,0 251,2 260,8 Kassamässig redovisning 210,9 230,4 241,4 250,7 260,2 De periodiserade intäkterna på titeln består av arbetsgivaravgifter, särskild löneskatt, allmän pensionsavgift och egenföretagaravgifter minus nedsatta avgifter samt omföringar till ålderspensionssystemet. De kassamäsiga inkomsterna är lägre än de periodiserade samtliga prognosår. I tabell 6.11 visas skillnaden mellan kassamässig och periodiserad skatt samt olika faktorers betydelse för differensen. Tabell 6.11 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Socialavgifter Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt -5,9 -4,0 -0,6 -0,5 -0,6 varav omföringar -3,0 -2,7 -0,9 -1,1 -1,1 varav betalningsförskjutn ingar -3,7 -1,0 0,4 0,2 0,1 varav utbetalningar 0,8 -0,3 -0,1 0,4 0,4 Egenföretagarnas avgifter och den särskilda löne- skatten omförs från titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt med efter- släpning. förklarar dessa omföringar . Betalningsförskjutningar, som att arbetsgivaravgifterna debiteras med en månads fördröjning, förklarar ytterligare . Slutligen framgår att utbetalningar till pensionssystemet kan skilja sig åt periodiserat och kassamässigt. förklarar dessa utbetalningar av differensen. beräknas bruttoinkomsterna till och utgifterna i form av omföring av medel till pensionssystemet till . Nettoinkomsterna uppgår således till . 1411 Mervärdesskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Periodiserad redovisning 160,2 166,8 173,4 179,9 186,9 Kassamässig redovisning 162,6 165,4 172,0 178,4 185,4 Skillnaden mellan den periodiserade mervärdesskatten och den på statsbudgeten redovisade mervärdesskatten förklaras i huvudsak av omföringar och betalningsförskjutningar. Mervärdesskatt som deklareras i fysiska och juridiska personers inkomstdeklarationer omförs till inkomsttiteln med eftersläpning. Betalningsförskjutningar består i att mervärdesskatten deklareras drygt efter aktivitetsmånaden. Den periodiserade skatten är högre än den kassamässiga för samtliga prognosår. I tabell 6.12 redovisas skillnaden fördelad på olika faktorers betydelse. Tabell 6.12 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt - Mervärdesskatt Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Skillnad mellan kassamässig och periodiserad skatt 2,4 -1,3 -1,4 -1,5 -1,5 varav omföringar 4,1 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 varav betalningsförskjutn ingar -1,6 -1,1 -1,1 -1,2 -1,2 Bortsett är effekten av omföringar negativ . Tidpunkten för omföringar av mervärdesskatt från inkomsttitlarna juridiska och fysiska personers inkomstskatt ändrades . gjordes omföringen andra året efter inkomståret, medan de nu omförs i december året efter inkomståret. omfördes således mervärdesskatt avseende både och 1997. Effekten av betalningsförskjutningar är positiv och negativ . 1600 Betalningsdifferenser Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 15,1 -22,4 -7,0 -7,9 -8,5 Diff. BP 13,9 -4,9 -1,3 -2,0 Inkomsttiteln har av naturliga skäl ingen motsvarighet i den periodiserade redovisningen. På denna titel bokförs de skulder respektive fordringar som den skattskyldige har gentemot staten. Om de debiterade skatterna är större än inbetalningarna uppkommer en negativ betalningsdifferens medan en positiv differens uppkommer vid det motsatta förhållandet. Detta innebär att titeln uppvisar stora variationer mellan både enskilda månader och år. Utfallet var och förklaras av stora egna inbetalningar av preliminär skatt, inbetalda, men ej bokförda, skatter samt av bokförd, men ej utbetald, negativ mervärdesskatt. påverkas titeln dels av utbetalningar av överskjutande skatter, dels av att kvarstående skatter, som debiteras fysiska och juridiska personers inkomsttitlar, enbart till viss del kommer att betalas . Av beloppet om avser fysiska personer och juridiska personer. minskar det negativa beloppet till och utgörs av restförda skatter samt betalningsförskjutningar. I jämförelse med beräkningen till budgetpropositionen har den negativa betalningsdifferensen 1999 ökat med , vilket bl.a. beror på en upprevidering av fysiska personers realisationsvinster. Betalningen av den ökade skatten sker som egna inbetalningar och görs dels , dels året efter inkomståret. Förändringen är också en följd av ökade skatter som inte preliminärbeskattas. 6.3.3 Övriga inkomster Inkomster av statens verksamhet Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 37,5 33,3 48,3 34,4 34,0 Diff. BP -1,8 1,1 11,5 0,5 Inkomsttitlar med de största inkomsterna är inlevererade överskott, Inlevererat överskott från AB , Inkomster av statens aktier och Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Den stora ökningen beror på att beräknas leverera in en aktieutdelning om , vilken härrör från försäljningen av det statliga aktieinnehavet i & . Under följande prognosår beräknas inkomsterna från utdelningar minska, vilket beror på planerade försäljningar. påverkas även av att inlevererad överskott beräknas uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med . Tabell 6.13 inlevererade överskott Miljarder kronor År Nettoresultat Inlevererat överskott 1993 22,7 1994 -12,5 1998 12,2 9,3 1999 Antaget 12,2 7,6 2000 Antaget 12,2 11,6 2001 Antaget 12,2 9,8 2002 9,5 Not: Nettoresultat beräknas som resultat före bokslutsdispositioner exklusive valutakurseffekt. För att minska variationen i inleveranserna skall av genomsnittliga nettoresultat den senaste femårsperioden ligga till grund för inleveransen. I tabell 6.13 redovisas nettoresultat . antas nettoresultatet uppgå till samma belopp som . Av tabellen framgår att ökningen av inlevererat överskott beror på en kraftig ökning av nettoresultat . 3000 Inkomster av försåld egendom Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 11,2 45,0 45,0 35,0 15,0 Diff. BP -11,1 30,0 36,0 35,0 Försäljningar av statligt aktieinnehav beräknas uppgå till totalt . Fördelningen över åren är mer en plan än en reell prognos. Det är mycket svårt att uppskatta det exakta beloppet och när i tiden försäljningarna kommer att ske. 4000 Återbetalning av lån Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 2,9 3,1 2,7 2,6 2,6 Diff. BP 0,0 0,0 0,0 -0,2 Återbetalning av lån beräknas till och avser återbetalning av äldre studielån. Eftersom Centrala finansiering av lånemedel sker via upplåning i påverkar återbetalningarna av de nya lånen inte inkomsterna på statsbudgeten. 5000 Kalkylmässiga inkomster Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 5,2 5,3 5,3 5,2 5,2 Diff. BP 0,0 0,0 0,0 -0,1 Kalkylmässiga inkomster utgörs till största delen av för statlig tjänstepensionering och särskild löneskatt på pensionskostnader. 6000 Bidrag m.m. från EU Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Aktuell beräkning 9,6 9,6 8,9 8,6 8,9 Diff. BP -0,1 -0,7 -0,7 -0,7 Bidrag m.m. från EU beräknas till och beräknas därefter minska till . Huvudorsaken till minskningen är att bidraget från antas minska. Den främsta orsaken till detta är att konsekvenserna av Agenda 2000 inte har kunnat beaktats i prognosen. Redan nu kan dock sägas att Agenda 2000 kommer att innebära ett ökat bidrag till från EG-budgeten. 7000 Extraordinära medel från EU Inkomsterna avser infasningsbelopp med anledning av medlemskap i . Den sista återbetalningen gjordes . 6.4 Uppföljning av statsbudgetens inkomster Statsbudgetens totala inkomster för blev , vilket är högre än vad som beräknades till budgetpropositionen som gjordes . Utfallet blev , vilket är en ökning med jämfört med beräkningen till statsbudgeten. Fysiska personers inkomstskatt Fysiska personers inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten. Med hänsyn tagen till de betalningar som redovisas på titeln blev utfallet högre. Inkomsterna blev högre medan utgifterna blev högre än beräknat. De ökade inkomsterna beror dels på ett högre utfall vad gäller utbetalda löner, dels på högre inkomster från realisationsvinster. ökade lönerna med jämfört med i beräkningen till budgetpropositionen. De ökade lönerna medförde högre preliminärskatter om . Vad avser realisationsvinster är både utfallet och prognosen högre i nuvarande beräkning. Den högre prognosen motsvarar i ökade skatter, vilket har ökat både de egna inbetalningarna av preliminär skatt och fyllnadsinbetalningarna . De högre utbetalningarna avser omföringar av mervärdesskatt. beslutades att omföringar av mervärdesskatt skall göras i december året efter inkomståret istället för som andra året efter inkomståret. Den ändrade tidpunkten för omföringar medförde att det gjordes två omföringar av mervärdesskatt, dvs. för både och 1997. Juridiska personers inkomstskatt Juridiska personers inkomstskatt blev högre än i statsbudgeten. Större delen förklaras av högre fyllnadsinbetalningar, främst beroende på att inkomstskatten och avkastningsskatten 1997 blev 4,8 respektive högre än beräknat. RSV:s debitering av preliminärskatt blev dessutom högre än beräknat. Socialavgifter Inkomsterna från socialavgifter blev högre än i statsbudgeten. Den största delen förklaras av ett för lågt antagande om avgiftsunderlagets utveckling medan en mindre del beror på att egenföretagarnas avgifter, den särskilda löneskatten och den allmänna pensionsavgiften blev högre än tidigare beräknat. Mervärdesskatt Inkomster från mervärdesskatt blev högre än i statsbudgeten. Tidigarelagda omföringar från fysiska och juridiska personers inkomstskatt förklarar . Privat konsumtion har sedan beräkningen till statsbudgeten reviderats ned . Trots detta blev inkomsterna högre än beräknat. Detta förklaras av tre faktorer; en högre andel högbeskattade varor och tjänster inom privat konsumtion, ökade inbetalningar av mervärdesskatt från kommunsektorn samt en reviderad beräkning av avdragsförbudet för bilar. Tobaksskatt Utfallet blev lägre än i statsbudgeten. De båda skattehöjningarna på tobak minskade skattebasen, dels genom ökad gränshandel och smuggling, dels genom ändrade rökvanor. Alkoholskatt För de sammanlagda inkomsterna från alkoholskatt blev utfallet lägre än i statsbudgeten. En stor del av detta, , förklaras av lägre inkomster än prognostiserat från skatt på öl. ändrades ölbeskattningen och det medförde lägre inkomster på grund av en lägre skattesats på starköl. Dessutom minskade inkomsterna då öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent efter skatteändringen inte längre beskattas. Båda dessa effekter underskattades i prognosen. Energiskatt Utfallet för de skatter som redovisas under titeln energiskatt blev lägre än i statsbudgeten. I likhet med 1997 har 1998 varit varmare än ett normalår. Det lägre utfallet beror dock främst på lägre inkomster än förväntat från energi- och koldioxidskatt på bensin, vilket förklarar . Bensinförbrukningen minskade jämfört med , istället för att som antogs i prognosen till statsbudgeten öka . Skatt på avfall I statsbudgeten förutsattes införande av en avfallsskatt per . Prognosen om innebar en kvartalsuppbörd. Ny införandetidpunkt beräknas bli . 2000 Inkomster av statens verksamhet Utfallet för inkomster av statens verksamhet blev , vilket är lägre än i statsbudgeten. De lägre inkomsterna förklaras till största delen av minskade utdelningsinkomster från och till en mindre del av ett lägre inlevererat överskott från . 3000 Inkomster av försåld egendom Utfallet för inkomster av försåld egendom blev , vilket är lägre än i statsbudgeten. Uteblivna försäljningar förklarar de lägre inkomsterna. 6000 Bidrag m.m. från EU Bidrag m.m. från EU blev lägre än i statsbudgeten. En del av differensen förklaras av att exportbidragen och bidrag från blev lägre än beräknat. 6.5 Skattekvot Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den skattekvot som presenteras i finansplanen är beräknad i enlighet med nationalräkenskapernas (NR:s) definition, som i sin tur följer . Enligt nationalräkenskaperna beräknas kvoten utifrån de skatter som betalas under ett visst år. En skattekvot beräknad utifrån de periodiserade skatterna visar istället hur stor del av årets BNP som det offentliga tar i anspråk för skatter. Denna kvot är oberoende av när i tiden den skattskyldige väljer att betala sin skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas i enlighet med NR:s definition. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan detta inte behöver vara fallet vid beräkningen av NR:s skattekvot. Andelen skattepliktiga transfereringar varierar mycket mellan länderna inom . Ett alternativ vid internationella jämförelser är därför att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräknig av skattekvoten. Som framgår av tabell 6.14 tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Om skatten på offentliga transfereringar exkluderas kommer den uppmätta skattekvoten för del att minska med i storleksordningen 5 . Tabell 6.14 Skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten Procent av BNP 0-0,5 0,5-3 5,0-6,0 UK I tabell 6.15 redovisas skattekvoten för perioden 2002 dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. Dessutom redovisas den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar och den frivilliga delen av kyrkoskatten. Vid beräkningen av skattekvoten skall även vissa avgifter, som inte ingår i redovisningen av de periodiserade skatterna, läggas till. Till dessa hör bland annat bankgarantiavgifter och avgifter till kärnbränslefonden. I samtliga nedan redovisade skattekvoter ingår de ovan nämnda avgifterna. Tabell 6.15 Skattekvot enligt nationalräkenskaperna (NR) och periodiserad skattekvot Procent 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Skattekvot enl. NR 54,2 56,1 56,0 55,2 55,3 55,1 Periodiserad skattekvot 55,0 Periodiserad skattekvot exkl. skatt på trans- fereringar m.m. 7 Utgiftstak och utgifts- ramar 7 Utgiftstak och utgiftsramar åren 2000 2002 7.1 Utgiftstak för staten Regeringens förslag: Utgiftstaket för staten in- klusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten fastställs till för . De budgetpolitiska målen innebär att statens utgifter skall rymmas inom de av beslutade utgiftstaken och att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skall visa ett överskott på i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel. Utgiftstaket för staten är fördelat på 26 utgiftsområden (nr 1 25 samt 27), ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, minskning av anslagsbehållningar samt en budgeteringsmarginal. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte i utgiftstaket. Statsskuldsräntorna exkluderas på grund av att regeringen endast i begränsad utsträckning kan påverka ränteutgifterna. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten består av delsektorerna AP-fonden och premiepensionssystemet. Minskning av anslagsbehållningar ingår som en post under utgiftstaket, vilket innebär att den är medräknad i saldot både för statsbudgeten och för de offentliga finanserna. I denna proposition föreslås ett utgiftstak för samt en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 2000 . beslutade om ett utgiftstak för staten. Utgiftstaket var treårigt och gällde för åren 1997 1999. beslutade om utgiftstaket för och om utgiftstaket för . Med anledning av det reformerade pensionssystemet beslutade om en teknisk justering av utgiftstaken för åren 1999 2001. har fastställt utgiftstaket för staten till för och för . Vid varje beslut om ett statligt utgiftstak har även godkänt en beräkning av de offentliga utgifterna. Utgiftstaket för den offentliga sektorn omfattar utgiftstaket för staten samt den beräknade utgiftsnivån för kommunerna reducerat för transaktioner mellan stat, kommuner och ålderspensionssystemet. Utgiftstaket för staten är av central betydelse för att tydliggöra behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Oförmåga att prioritera leder till att ekonomin överansträngs, vilket i sin tur kan leda till inflation och underskott i ett första skede och åtstramning och arbetslöshet i ett andra skede. Vidare ger utgiftstaket för staten den ekonomiska politiken större trovärdighet och budgetpolitiken en långsiktig inriktning med hög förutsägbarhet. På grund av den fortgående internationaliseringen av den svenska ekonomin kan det också vara svårt att finansiera en okontrollerad utgiftsutveckling med ett högre skatteuttag. Utgiftstaket underlättar därför möjligheten att uppnå målet för finansiellt sparande i den offentliga sektorn. 2001 ligger de tidigare beslutade utgiftstaken fast på 761 respektive . föreslås ett utgiftstak på . Utgiftstaket som andel av BNP beräknas minska från år . Förslaget till utgiftstak för innebär att utgiftstaket detta år beräknas uppgå till av BNP. Utgiftstaket ökar realt med i genomsnitt 2002. 7.2 Preliminär fördelning på utgiftsområden Regeringens förslag: Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2000 2002 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. I budgetpropositionen presenterades en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Regeringen föreslår nu en reviderad preliminär fördelning av utgifterna samt en preliminär fördelning för . Förslaget till utgiftsramar för åren 2000 2002 samt differenser i förhållande till de preliminära ramarna i budgetpropositionen redovisas i tabell 7.1. Förslaget till utgiftsramar för baserar sig i normalfallet på föreslagna ramar för som räknas upp med relevant prisindex. Beräkningarna av fördelningen av utgifterna på utgiftsområden är baserade på nu kända förutsättningar vad avser den ekonomiska utvecklingen, volymutvecklingen och effekten av gällande regelsystem och skall därför betraktas som preliminära. Inför budgetpropositionen kan vissa justeringar, främst av teknisk karaktär, komma att göras. Beräkningen av s.k. pris- och lönekänsliga anslag kan komma att justeras med hänsyn till nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Tabell 7.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden Miljoner kronor Differens mot budget- propositionen 2000 2001 2002 2000 2001 UO 1 4 215 4 483 4 629 -48 -70 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 489 1 528 1 579 5 -53 UO 3 och uppbörd 5 770 5 837 5 919 -68 -88 UO 4 Rättsväsendet 22 143 22 377 22 707 -32 -190 UO 5 och internationell samverkan 2 828 2 858 2 889 -67 -73 UO 6 Totalförsvar 44 857 44 527 43 538 -584 -700 UO 7 Internationellt bistånd 12 458 13 298 13 164 -431 -571 UO 8 Invandrare och flyktingar 4 217 4 431 3 885 -18 -23 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 25 351 26 271 26 299 880 1 506 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 86 878 86 936 88 006 5 781 3 636 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 33 445 32 632 32 042 -308 -846 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 43 468 46 208 46 715 887 586 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 31 917 30 276 29 569 5 433 6 213 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 45 473 45 609 45 930 -3 408 -1 798 UO 15 Studiestöd 22 136 24 161 24 509 -1 605 -1 192 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 30 824 34 777 37 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 524 7 626 7 806 -72 -97 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggand 16 270 13 -1 031 -652 UO 19 Regional utjämning och utveckling 2 675 3 336 2 693 0 -1 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1 670 1 797 1 986 206 205 UO 21 Energi 1 196 1 914 1 729 -245 199 UO 22 Kommunikationer 25 260 24 674 25 001 -1 339 -915 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 12 725 13 203 13 222 -429 35 UO 24 Näringsliv 3 011 2 945 2 903 174 -21 UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna 102 217 104 697 106 317 -2 870 -2 570 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 77 405 73 089 52 917 405 909 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 19 435 21 454 22 269 -1 921 -647 Minskning av anslagsbehållningar 8 500 5 000 3 000 4 500 2 000 Summa utgiftsområden 695 357 698 994 679 548 4 216 7 692 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 617 952 625 905 626 631 3 811 6 783 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 139 464 144 -950 -2 398 Takbegränsade utgifter 757 416 769 940 776 327 2 860 4 385 Budgeteringsmarginal 3 584 16 060 33 673 -2 860 -4 385 Utgiftstak för staten 761 000 786 000 810 000 0 0 Det är flera faktorer som leder till reviderade utgiftsområdesramar jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . De nya satsningar som regeringen redovisar i denna proposition är medräknade. För att undvika ett överskridande av utgiftstaket för och för att målet om ett finansiellt sparande i offentlig sektor på av BNP skall , måste vissa utgiftsreduktioner och senareläggningar av planerade projekt m.m. genomföras. I förslaget till preliminära utgiftsramar har avdrag gjorts för de utgiftsbegränsningar som presenteras i denna proposition. Utgiftsramarna har även ändrats till följd av reviderade makroekonomiska förutsättningar, förändrade antaganden om den demografiska utvecklingen och vissa andra volymfaktorer samt reviderad pris- och löneomräkning. I tabell 7.2 har förändringen av de takbegränsade utgifterna jämfört med beräkningen i budgetpropositionen delats upp på dessa faktorer. Tabell 7.2 Förändring av takbegränsade utgifter mellan Budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition till följd av förändrade förutsättningar, volymfaktorer m.m. 2000 2001 Takbegränsade utg. i budgetprop. 754,6 765,6 Utgiftsreformer 2,4 7,8 Utgiftsminskningar p.g.a. regeländringar -12,4 -11,2 Makroekonomiska förändringar 1,8 2,6 Slutlig pris- och löneomräkning -2,0 -2,1 Volymeffekter inom Socialdep. områden 8,6 7,4 Minskning av anslagsbehållningar 4,5 2,0 Övrigt -0,1 -2,2 Takbegränsade utgifter i vårprop. Nya satsningar och besparingar Av redovisningen i avsnitt 4.3 framgår det att de nya satsningar och besparingar m.m. som föreslås för åren 2000 2001 sammantaget beräknas minska de takbegränsade utgifterna med ca och med ca .