prop · GM03109 · 1999-01-01 00:00:00 — 6 § Riktvärdet för värmekraftverk skall utgöra värdet per kilowatt installerad effekt och bestämmas för skilda typer av kraftverk. För normkraftverket skall värdet i en riktvärde- angivelse bestämmas med ut- gångspunkt i elproduktionens lön- samhet och med beaktande av priserna vid köp av likartade vattenkraftverk eller delar därav. Riktvärdena skall bestämmas med utgångspunkt i återanskaff- ningskostnaden för olika typer av kraftverk och jämkas med hänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Värdet av marken till norm- kraftverket i en riktvärdeangivelse skall bestämmas med hänsyn till hur stor del av det för norm- kraftverket angivna värdet som med ledning främst av kostnad- erna att uppföra ett nytt kraftverk kan anses belöpa på marken. 7 § Byggnadsvärdet för ett vatten- kraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar skall be- stämmas till det tekniska nuvärdet av kraftverket. Värderingen skall ske enligt 11 kap. 7 och 8 §§. Vid denna beräkning får dock 75 pro- cent av återanskaffningskostnaden inte överstiga det totala värde som har beräknats enligt 2 4 §§. Riktvärdet för ett vattenkraft- verk beräknas som produkten av verkets normalårsproduktion i kilowattimmar och dess värde i kronor . Det senare värdet bestäms genom att det i riktvärdeangivelsen för norm- kraftverket angivna värdet , om det behövs, korrigeras för den inverkan på värdet som beror på att kraftverket avviker från normkraftverket beträffande normalårsproduktion, utnyttjande- tid, flerårsreglering, belägenhet eller ålder. Byggnadsvärdet för ett vatten- kraftverk under uppförande skall bestämmas enligt 7 kap. 12 §. Riktvärdet för mark beräknas som produkten av kraftverkets normalårsproduktion i kilowattim- mar och markens värde per kilo- wattimme. Det senare värdet be- stäms genom att det i riktvär- deangivelsen för mark angivna värdet , om det behövs, korrigeras för den inver- kan på värdet som beror på att kraftverket avviker från normkraftverket be- träffande normalårsproduktion, utnyttjandetid, flerårsreglering eller belägenhet. 8 § Markvärdet för ett vatten- kraftverk med tillhörande andelar i regleringsanläggningar skall be- stämmas till skillnaden mellan det enligt 2 4 §§ beräknade totala värdet och av återan- skaffningskostnaden för taxerings- enhetens byggnader. Om 75 pro- cent av återanskaffningskostnaden överstiger det totala värdet skall markvärdet vara noll. Värdet av andelskraft, för vilken mottagaren helt eller i allt väsent- ligt skall betala sin andel av uttagskostnaderna, skall bestäm- mas till så stor del av det leverer- ande kraftverkets mark- och bygg- nadsvärden som motsvarar andel- en. Har vattenkraftverket inte tagits i bruk skall markvärde beräknat enligt första stycket minskas med en tredjedel. För det kraftverk som belastas av andelskraft skall mark- och byggnadsvärdena minskas med ett belopp som är lika stort som det belopp som läggs till den mot- tagande taxeringsenheten. Värdet av ersättningskraft, för vilken mottagaren helt eller i allt väsentligt skall betala uttags- kostnaden, skall behandlas som andelskraft. Ersättningskraften skall anges i procent av det levererande kraftverkets basvärde. 9 § Värdet av andelskraft skall be- stämmas till så stor del av kraft- verkets mark- och byggnadsvärde som motsvarar andelen. Rätt till andelskraft skall i regel utgöra särskild taxeringsenhet. Andels- och ersättningskraft, för vilka mottagaren inte eller endast till begränsad del betalar uttags- kostnader, skall anges i det antal kilowattimmar som i genomsnitt tas ut . För den taxeringsenhet som lämnar kraft skall värdet per kilo- wattimme bestämmas efter det för kraftverket gällande värdet förhöjt . Värdet av kraftverk skall min- skas med värdet av förekomman- de andelskraft. För den mottagande taxerings- enheten skall värdet per kilowatt- timme bestämmas utifrån det värde andels- eller ersättnings- kraften har för denna taxerings- enhet. Belastningen av andels- och ersättningskraft, för vilka mot- tagaren inte betalar uttagskost- nader, skall i första hand dras av från det levererande kraftverkets markvärde och i andra hand från dess byggnadsvärde. Förmånen av sådan kraft skall läggas till mark- värdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. 10 § Ersättningskraft anges i kilo- watt taxeringseffekt. Värdet per kilowatt taxeringseffekt skall för den fastighet som lämnar kraft be- stämmas med beaktande av de bestämmelser som gäller för leveransens fullgörande. För den mottagande fastigheten skall vär- det per kilowatt taxeringseffekt bestämmas utifrån det värde er- sättningskraften har för den mot- tagande fastigheten. Riktvärdet för mark till ett värmekraftverk skall utgöra värdet av en värderingsenhet som avser sådan mark. Belastningen av ersättningskraft skall dragas av från kraftverkets markvärde så långt möjligt, i annat fall från dess byggnads- värde. Förmånen av ersättnings- kraft skall läggas till markvärdet av den taxeringsenhet till vilken förmånen hör. Riktvärdet för en kraftverks- byggnad till ett värmekraftverk skall utgöra värdet av en vär- deringsenhet som avser sådan byggnad. 11 § Markvärdet för ett värmekraft- verk skall bestämmas till av kraftverkets värde i nybyggt skick enligt 5 §. I en riktvärdeangivelse enligt 7 kap. 3 § skall värden per kilo- watt installerad effekt anges för var och en av de skilda klasserna av värdefaktorn typ av värmekraft- verk som avses i 12 §. Byggnadsvärdet för ett värme- kraftverk erhålles genom att res- terande av kraftver- kets värde i nybyggt skick mul- tipliceras med en nedskrivnings- faktor som beaktar den värde- minskning som har uppkommit mellan det år då anläggningen kunde tas i bruk (nybyggnadsåret) och andra året före taxeringsåret. Totalvärdet i nybyggt skick för ett värmekraftverk bestäms för skilda förhållanden för följande värdefaktorer. Effekt Med effekt avses agg- regatets installerade effekt i kilowatt. Typ av värme- kraftverk Med typ av kraft- verk avses om elpro- duktionen sker med kärnkraft, kraftvärme, kondenskraft, gastur- bin eller vindkraft. För ett nybyggt värmekraftverk skall värdet per kilowatt instal- lerad effekt i en riktvärdeangivelse bestämmas med utgångspunkt i återanskaffningskostnaden för kraftverk som hör till de olika klasserna av värdefaktorn typ av värmekraftverk och efter jämkning med hänsyn till lönsamheten för den totala elproduktionen i landet. Totalvärdet av ett nybyggt vär- mekraftverk bestäms som pro- dukten av kraftverkets installerade effekt i kilowatt och ett värde per kilowatt installerad effekt. Riktvärdet för en värderings- enhet avseende mark till ett värmekraftverk skall beräknas till av kraftverkets värde i nybyggt skick. Riktvärdet för en värderings- enhet som avser kraftverksbygg- nad till ett värmekraftverk be- räknas genom att av kraftverkets värde i nybyggt skick multipliceras med en nedskriv- ningsfaktor som beaktar den värdeminskning som har upp- kommit mellan det år då anlägg- ningen kunde tas i bruk (nybygg- nadsåret) och andra året före det år då allmän fastighetstaxering sker. 16 kap. 4 § Ny taxering av taxeringsenhet skall ske om under löpande taxerings- period taxeringsenhetens värde ökat eller minskat 1. genom beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller om- rådesbestämmelser 2. genom annat beslut av myndighet om beslutet innebär ändring i rätten att förfoga över eller i övrigt använda enheten 3. genom att avgift till allmän va-anläggning eller allmän fjärr- värmeanläggning (anslutningsav- gift) eller ersättning för gatukost- nader erlagts för enheten. 3. genom att avgift till allmän va-anläggning eller allmän fjärr- värmeanläggning (anslutningsav- gift) eller ersättning för gatukost- nader erlagts för enheten 4. genom att driftsförhållandena ändrats för ett kondenskraftverk. Ny taxering skall ske endast om taxeringsenhetens basvärde på grund av förändringen bör ändras med minst en femtedel, dock . Om förändringen medför en ökning eller minskning av basvärdet med skall ny taxering ske endast efter framställning av taxeringsenhetens ägare. 2 a § Grundläggande beslut om taxering av en fastighet får fattas genom automatisk databehandling i det fall skälen för beslutet enligt 20 § första stycket 1 förvaltnings- lagen (1986:223) får utelämnas. 4 § I skattemyndighetens beslut om fastighetstaxering skall redovisas 1. fastighetens indelning i taxeringsenheter, 2. typ av taxeringsenhet och taxeringsenhetens skattepliktsförhållande, 3. skattepliktig enhets basvärde och däri ingående delvärde samt värde av varje värderingsenhet, 4. storleken av sådan värdefaktor som särskilt anges i 8 15 kap., 5. storleken av riktvärde, 5. storleken av riktvärde samt 6. utbyggd effekt, taxerings- effekt, utnyttjandetid, reglerings- möjlighet och belägenhet enligt 15 kap. 7 § samt 7. storlekskorrektion enligt 7 kap. 4 a §, säreget förhållande enligt 7 kap. 5 § eller annat för- hållande som har föranlett ändring av riktvärde. 6. storlekskorrektion enligt 7 kap 4 a §, säreget förhållande enligt 7 kap. 5 § eller annat för- hållande som har föranlett ändring i riktvärde. Värdet av en enskild värderingsenhet anges i fulla tusental kronor. Avrundning sker så att överstigande belopp, som inte uppgår till fullt tusental kronor, faller bort. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om de ytterligare avrundningsregler som behövs. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 4 §§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Till fastighetsskatt skattepliktiga fastigheter är sådana som vid fas- tighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, in- dustrienhet inklusive elproduk- tionsenhet eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxerings- året inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Till fastighetsskatt skattepliktiga fastigheter är sådana som vid fas- tighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, in- dustrienhet, elproduktionsenhet el- ler lantbruksenhet om på lant- bruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxerings- året inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Utöver vad som sägs i första stycket är sådan privatbostad, som avses i 5 § kommunalskattelagen (1928:370) och som är belägen i utlandet, skattepliktig till fastighetsskatt. 3 §2 Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av: taxeringsvärdet avseende småhusenhet, det omräknade bostadsbyggnadsvärdet och det omräknade tomtmarks- värdet avseende småhus på lantbruksenhet, av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser vär- deringsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppför- ande, värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värder- ingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: taxeringsvärdet avseende indus- trienhet inklusive elproduktionsen- het. d) av: taxeringsvärdet avseende indus- trienhet och elproduktionsenhet. Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i , bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. Det- samma gäller färdigställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, om ny fastighetstaxering då hade företagits. För fastighet, som avses i 5 § kommunalskattelagen (1928:370), skall fastighetens andel av taxeringsvärdet på sådan samfällighet som avses i 41 a § nämnda lag inräknas i underlaget för fastighetsskatten om sam- fälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat utnyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den om- fattning, vari byggnaden inte kunnat användas eller uthyras. Har så varit fallet under endast av beskattningsåret, skall någon ned- sättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighetsskatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fas- tighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxerings- värdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med till- hörande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. 4 §3 Bestämmelserna i denna lag om fastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet eller lantbruksenhet gäller också beträf- fande del av fastighet, flera fas- tigheter eller delar av fastigheter som utgör sådan enhet. Bestämmelserna i denna lag om fastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet, el- produktionsenhet eller lantbruks- enhet gäller också beträffande del av fastighet, flera fastigheter eller delar av fastigheter som utgör sådan enhet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser gäller i fråga om fastighetsskatt för den del av beskattningsår som har påbörjats före utgången av . Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§1 En enskild person eller ett dödsbo som medges avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 § kommunal- skattelagen (1928:370) skall för det beskattningsåret till staten betala sär- skild löneskatt på avgiften. Detsamma gäller för enskild person som medges avdrag för inbetal- ning på pensionssparkonto enligt nämnda anvisningspunkt. Särskild löneskatt skall dock inte betalas till den del avdraget måste göras från sådan ersättning som utgjort underlag för uttag av arbetsgivaravgifter enligt 1 kap. 2 § lagen (1981:691) om social- avgifter eller särskild löneskatt enligt 1 § första stycket 1 lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Särskild löneskatt skall dock inte betalas till den del avdraget måste göras från sådan ersättning som utgjort underlag för uttag av arbetsgivaravgifter enligt 1 kap. 2 § lagen (1981:691) om social- avgifter eller, vad avser arbets- tagare som vid årets ingång är eller äldre, särskild löneskatt enligt 1 § första stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) i paragrafens lydelse enligt lagen (1999:000) om ändring i nämnda lag och ikraftträdandebestämmelserna till lagen (1999:000) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 §1 Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. Småhus Byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsom garage, förråd och annan mindre byggnad. Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer skall tillhöra byggnadstypen småhus, om byggnaden ligger på fastighet med , betesmark, skogsmark eller skogsimpediment. Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang och liknande. Byggnad med förrådsutrymme, som ligger i anslutning till hyreshus och som behövs för verksamheten, skall utgöra hyreshus. Till hyreshus skall dock inte räknas byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre och högst tio familjer, om den ingår i lantbruksenhet. Ekonomi- byggnad Byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbruk och som inte är inrättad för bostadsändamål, såsom djurstall, loge, lada, maskinhall, lagerhus, magasin och växthus. Växthus och djurstall som inte har anknytning till jordbruk eller skogsbruk. Kraftverks- byggnad Byggnad som är in- rättad för kommer- siell produktion av elektrisk starkström. Även byggnad för vattenreglering, för lagring av bränsle och annan byggnad för produktionen ut- gör kraftverksbygg- nad. Industri- byggnad Byggnad som är in- rättad för industriell verksamhet. Industri- byggnad Byggnad som är in- rättad för industriell verksamhet och som inte utgör kraftverks- byggnad. Special- byggnad Med specialbyggnad avses Försvars- byggnad Byggnad som används för försvars- ändamål eller ekonomisk försvars- beredskap, om byggnaden inte är en fristående industriell anläggning. Även mässbyggnad skall utgöra försvars- byggnad. Kommunika- tionsbyggnad Garage, hangar, lokstall, terminal, sta- tionsbyggnad, expeditionsbyggnad, vänthall, godsmagasin, reparations- verkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunikations- ändamål. Byggnad som används i Statens järn- vägars, , , Svensk Rundradio Aktiebolags, Sveri- ges Radio Aktiebolags, Tele- vision Aktiebolags och Ut- bildningsradio Aktiebolags verksamhet. Distributions- byggnad Byggnad som ingår i överförings- eller distributionsnätet för gas, värme, elek- tricitet eller vatten. Värmecentral Byggnad för produktion och distri- bution av varmvatten för uppvärmning, dock ej sådan anläggning som även är inrättad för produktion av elektrisk starkström för yrkesmässig distribution. Renings- anläggning , avloppsreningsverk, an- läggning för förvaring av radioaktivt avfall, sopstation och liknande samt pumpstation som hör till sådan an- läggning. Vårdbyggnad Byggnad som används för sjukvård, nykterhetsvård, narkomanvård, barna- vård, kriminalvård, arbetsvård, åld- ringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad än som har nämnts skall utgöra vård- byggnad, om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Bad-, sport- och idrotts- anläggning Byggnad som används för bad, sport, idrott och liknande, om allmänheten har tillträde till anläggningen. Skolbyggnad Byggnad som används för under- visning eller forskning vid skola som anordnas av staten skola som anordnas med statsbidrag och skola vars undervisning står under statlig tillsyn. Byggnad som används som elevhem eller skolhem för elever vid sådana skolor. Kulturbyggnad Byggnad som används för kulturellt ändamål såsom teater, biograf, museum och liknande. Ecklesiastik- byggnad Kyrka eller annan byggnad som an- vänds för religiös verksamhet. Bårhus, krematorium och byggnad som används för skötsel av begravnings- plats. Allmän byggnad Byggnad som tillhör staten, kommun eller annan menighet och som används för allmän styrelse, förvaltning, rätts- vård, ordning eller säkerhet samt fritidsgård och byggnad med likartad användning. Som allmän byggnad skall inte anses byggnad som används för statens affärsdrivande verksamhet. Övrig byggnad Byggnad som inte skall utgöra någon av de tidigare nämnda byggnadstyperna Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 2. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetskatt, 3. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 4. lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring i fastighetstaxerings- lagen (1979:1152). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet. Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen 4 kap. 5 § Av inledningen till första stycket framgår att taxeringsenhet skall omfatta byggnadstyper och ägoslag enligt en av de kombinationer som anges i punkterna 1-7, om inte annat sägs i andra och tredje styckena, och ha en i nämnda punkter angiven beteckning för typ av taxeringsenhet. Av punkten 7 framgår att kraftverksbyggnad, tomtmark till kraftverks- byggnad och fallrätt betecknas elproduktionsenhet. I punkten börjar emellertid på nytt talas om taxeringsenhet, nämligen en sådan vars värde utgörs av rätt till andels- eller ersättningskraft. Sistnämnda bestämmelse bryter alltså systematiken. Rätteligen borde den placeras i ett särskilt stycke, varvid reservationen i inledningen fick ändras. Därvid uppkom- mer emellertid problem med hänvisningar i sista stycket. Lagrådet anser det godtagbart och bättre än föreslagen lydelse att en ny mening läggs till punkten 7, som då skulle få följande lydelse: 7. kraftverksbyggnad, tomtmark till kraftverksbyggnad och fallrätt (elproduktionsenhet). Som elproduktionsenhet betecknas också en taxeringsenhet vars värde till övervägande del utgörs av rätt till andels- eller ersättningskraft. 15 kap. 1 § Enligt sista stycket skall i detta kapitel med mark avses tomtmark, övrig mark, fallrätt och markanläggning som ingår i elproduktionsenhet. Hän- visningen avser hela kapitlet och omfattar alltså också 1 §. När så är fallet behöver inte de olika ägoslagen eller markanläggningen räknas upp i första och andra styckena. På grund av det anförda föreslås att första och andra styckena ges följande lydelse: Till ett vattenkraftverk hänförs kraftverksbyggnad och mark för elproduktion med vattenkraft. Till ett värmekraftverk hänförs kraftverksbyggnad och mark för el- produktion med kärnkraft, kraftvärme, kondenskraft, gasturbin och vind- kraft. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:109 Vissa frågor inför den allmänna fastighetstaxeringen , m.m. Senaste lydelse 1994:1909. Senaste lydelse 1994:1909. Senaste lydelse 1998:815. Senaste lydelse 1994:1909. Senaste lydelse 1990:1382. Senaste lydelse 1994:1909. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1997:451. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1994:1909. Senaste lydelse 1992:1666. Senaste lydelse 1992:1666. Senaste lydelse 1992:1666. Senaste lydelse 1992:1666. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1992:1666. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1986:258. Senaste lydelse 1994:1909. Senaste lydelse 1997:451. 1 Senaste lydelse 1995:918. 2 Senaste lydelse 1998:526.