prop · GM031D10 · 1999-01-01 00:00:00 — Regelverken för styrning och kontroll har setts över i syfte att säkra kvalitet och effektivitet. En del institutioner har avvecklats och medel har frigjorts för satsningar på nya verksamheter. Den budgetmässiga tyngdpunkten ligger fortsatt på kultur, utbildning och forskning. Under innevarande år har ordförandeskapet i och i det mesta av nordiskt regeringssamarbete i övrigt. har lagt vikt på att aktivt utöva sitt ordförandeskap. Frågor som lyfts fram inom ministerrådets ram är sysselsättningen, omställningen till ett ekologiskt hållbart och gränsregionala frågor med avseende på rörligheten inom . fastställde ministerrådets budget för . Budgeten uppgår till totalt . andel av Nordiska ministerrådets budget för är enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. Slutsatser I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till oförändrat . andel av budgeten minskar till 34,. Områden som prioriteras är miljöfrågor, frågor som rör rörligheten i , insatser för barn och unga, IT-frågor och folkligt kultursamarbete. Satsningarna på närområdet ökar markant, som ett led i ett utvidgat Östersjösamarbete. Nordiska ministerrådets budget kommer, efter behandling i , att fastställas . Då kommer också prisomräkning att ske. Som närmare redogjordes för i budgetpropositionen för sker en justering av kostnaderna för studentutbyte i de nordiska länderna över Nordiska ministerrådets budget. Vanligtvis erlägger därmed en lägre avgift. Anslaget har beräknats till för . Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 274 300 Pris- och löneomräkning + 6 034 Valutakompensation + 9 704 Förslag 1999 290 043 för ekonomiskt samarbete och utveckling () Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 22 000 1999 Förslag 26 300 2000 Beräknat 25 254 2001 Beräknat 25 504 är ett samarbetsorgan för regeringarna i världens ledande industriländer till stöd för deras ekonomiska utveckling. I stadga fastställs att kompetensområde är ekonomisk analys i vid bemärkelse och främjande av internationell handel på multilateral icke-diskriminerande basis. har successivt tillförts nya uppgifter så att organisationen täcker nästan alla samhällsområden. Den ursprungliga medlemskretsen utgjordes av 20 medlemmar, 18 europeiska länder samt och . inledde en process som innebar vidgade relationer med omvärlden och en gradvis utökning av medlemskretsen. Det senaste tillkomna med-lemslandet är . har 29 medlemmar. som budget har ökat som en följd av en utvidgning av medlemskretsen har det varit en medveten politik att söka nedbringa den totala kostnaden för den ordinarie budgeten . Nedskärningsprocessen har inte löpt utan svårigheter. Ännu har inte enighet kunnat nås om 1998 års budget. Huvudorsakerna till att man inte kunnat enas om budgeten är att de större medlemsländerna önskar en revidering av den skala, framräknad på basis av BNP, enligt vilken samtliga medlemsländer bidrar till finansieringen. Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag till det internationella energiprogrammet (; IEA), Europeiska (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), Centret för Utbildningsforskning (; ) samt olika specialprogram. Regeringens överväganden Resultatbedömning Svenska departement och myndigheter gör bedömningen att de får en mycket god utdelning av OECD-samarbetet. På flertalet områden är detta samarbete unikt och röner stor uppskattning. kommer utöver det årliga ministerrådsmötet och högnivåmötet i fyra möten med specialministrar att avhållas. Ett tydligt mått på den uppskattning OECD-verksamheten röner är det mycket stora mötesdeltagandet från departementet och myndigheter, ett deltagande som i strikta budgettider inför varje möte måste vägas mot sina kostnader. Slutsatser budget löper under kalenderåret och fastställs . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar. Beloppet betalas i franska franc. Med ledning av tillgängligt underlag har anslaget beräknats till för . Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 24 400 Pris- och löneomräkning + 545 Valutakompensation + 1 355 Förslag 1999 26 300 B4 Fredsfrämjande verksamhet Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 105 000 1999 Förslag 146 333 2000 Beräknat 148 937 2001 Beräknat 151 330 Anslaget finansierar svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser samt studier, seminarier och annan verksamhet inom området. Anslaget B4 Fredsfrämjande verksamhet uppgick till . Cirka en tredjedel återstod som behållning vid utgången av året. har anslaget på utnyttjats i planerad omfattning avseende pågående eller redan beslutade insatser. Anslaget har i övrigt, bl.a. med hänsyn till nuvarande medlemskap i säkerhetsrådet, disponerats så att det ger regeringen visst handlingsutrymme för oförutsedda behov. Genom att regeringen i regleringsbrevet beslutade att Försvarsmakten, utöver från anslaget B4, fick disponera också visst utrymme (37,) av den ingående reservationen på äldreanslaget B9 för finansiering av redan pågående insatser, har ett relativt omfattande belopp kunnat reserveras för eventuellt nya/utökade missioner under anslagsposten B 4.6 Till regeringens disposition. Denna möjlighet till omfördelning mellan anslaget och äldreanslaget B9 kommer inte att finnas 1999. Beträffande äldreanslaget B9 Fredsbevarande verksamhet, var den ingående reservationen från /96 ca . Genom regeringsbeslut samt omfördes 18 resp till Försvarsmakten avseende kostnader under /96. I övrigt utnyttjades inte anslaget . Anslaget har, som redan nämnts, genom regleringsbrevet belastats med som ställts till Försvarsmaktens disposition för finansiering av pågående insatser med militärobservatörer och poliser. I regeringsbeslut om svensk minröjningsinsats i har anslaget härutöver belastats med . bedöms anslaget inte komma att utnyttjas ytterligare under . Efterfrågan på svensk medverkan i internationella insatser styrs till tid och omfång av faktorer till största delen utanför vår egen kontroll. Anslagsförbrukningen är visserligen någorlunda förutsägbar vad gäller pågående missioner där redan medverkar. Däremot kan den fluktuera och är svårförutsägbar när det gäller nya insatser. Regeringens överväganden Resultatbedömning De mål som angavs i regleringsbrevet , uttryckta som anslagets del av effektmålet inom utgiftsområde 5, var att möjliggöra för att genom deltagande i fredsfrämjande insatser, i första hand inom ramen för FN och , medverka till att stärka FN:s och möjligheter att bidra till regional konfliktlösning, skydd av mänskliga rättigheter samt humanitär verksamhet, att med bred geografisk spridning stödja konkreta fredsfrämjande insatser genom att på begäran av FN, enligt beslut av , EU eller annat mellanstatligt organ, ställa observatörer, civilpoliser m.fl. till förfogande för konfliktförebyggande, fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet inklusive sanktionsövervakning, planerings- och förhandlingsarbete eller övervakningsverksamhet (insatser med väpnad trupp finansieras över utgiftsområde 6), att verka för att synen på fredsfrämjande breddas, främja en bättre samverkan mellan alla relevanta komponenter och aktörer i internationella insatser och medverka till att frågor om förebyggande av konflikter ges större uppmärksamhet, att stödja studier, seminarier eller annan verksamhet inom området fredsfrämjande. Verksamhetsmålet uttrycktes i regleringsbrevet enligt följande: Personal som deltar i internationella fredsfrämjande insatser skall rekryteras, utbildas och utrustas så att de kan lösa de uppgifter som ålagts dem, oavsett var i världen uppgifterna utförs. Då finansieringsansvaret för insatser med väpnad trupp övergick till utgiftsområde 6 har det fortsatta svenska deltagandet med militära enheter i Bosnien och inte påverkat anslaget B4. Anslaget har möjliggjort för regeringen att då också fortsatt är medlem i , visa ett bibehållet starkt engagemang i internationella fredsfrämjande insatser genom konkret deltagande med observatörer, poliser och experter i ett stort antal missioner med bred geografisk spridning. Sådan personal har deltagit i missioner i bl.a. , , , , , , , och i . Totalt deltar f.n. med knappt 800 personer (militära och civila) i olika fredsfrämjande insatser. Det arbete som inleddes i syfte att öka FN:s kapacitet för snabba insatser genom att skapa en multinationell snabbinsatsstyrka till FN:s förfogande (SHIRBRIG) fortsätter och har samlat tio deltagarnationer, bland dem . finansieras de svenska officerare som ingår i planeringsstaben över utgiftsområde 6. har aktivt medverkat i förberedelser och genomförande av det första i sitt slag om en ökad framtida roll för civilpoliser i fredsfrämjande insatser. Seminariet var ett led i uppföljningen av det svenska initiativet i frågan i säkerhetsrådet . kommer att fortsatt verka härför, bl.a. övervägs möjligheten att stödja länderna i när det gäller att utveckla deras kapacitet på området. avser i enlighet med rekommendationerna i utredningen om civilpoliser i internationell verksamhet (SOU 1997:104) öka sin kapacitet för deltagande med svenska poliser i internationella insatser. I sammanhanget kan noteras att huvudmannaskapet för svenska poliser i internationella insatser sannolikt kommer att överföras från Försvarsmakten till . Anslaget kommer vidare att utnyttjas för stöd till olika utbildningsinsatser inom området fredsfrämjande, dels i form av finansiering av utländska elevers deltagande i förberedande kurser för FN-tjänstgöring arrangerade av men också genom direkt stöd till internationella seminarier, konferenser och forskningsprojekt. Finansiellt stöd kan vidare lämnas till enskilda organisationer som bedriver verksamhet med anknytning till området. Slutsatser De mål som hänvisats till ovan kommer att vara vägledande för användande av anslaget också . Omfattningen av det svenska deltagandet i internationella insatser blir sannolikt oförändrat eller något större . Dessutom kommer arbetet med att i högre grad inrikta den fredsfrämjande verksamheten på konfliktförebyggande åtgärder att fortsätta, bl.a. genom det handlingsprogram för konfliktförebyggande verksamhet som tas fram. kommer vidare att att stödja ett projekt med syfte att etablera en mekanism för tidig information kring framväxande kriser och konflikter i . Mot bakgrund av ovanstående resonemang beräknas anslaget till . I sammanhanget bör framhållas att efterfrågan på svensk såväl militär, polisiär som annan civil personal ökat från FN:s, , VEU:s, EU:s (ECMM) och andra organisationers sida. Finansiering av svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser sker även genom utnyttjande av anslag inom utgiftsområde 6, Totalförsvar samt utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. 5 Information om i utlandet 5.1 Omfattning Verksamhetsområdet om i utlandet omfattar 1) anslaget till för att sprida kunskap om i utlandet och svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt samt 2) anslaget till de svenska utlandsmyndigheterna för informations- och kulturutbytesverksamhet, pressverksamhet och intregrerade främjandeinsatser. Ändamålet med verksamheten är att skapa goodwill och förtroende för som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. De svenska utlandsmyndigheterna utgör regeringens främsta instrument för att genomföra detta mål i enskilda länder. 5.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 65,3 60,6 60,4 66,7 66,6 65,5 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Målsättningarna för verksamheten bedöms ha uppfyllts väl. Verksamhetens övergripande mål och inriktning har legat fast. Kraven och förväntningarna har ökat betydligt . Genomförandet av informations- och kulturinsatser samt integrerade sverigefrämjande insatser i utlandet är starkt beroende av nationella och lokala samarbetspartners. Förändringar Den uppbyggnad av sverigefrämjandet inom och på utlandsmyndigheterna som påbörjats innebär att ett samlat tänkande och planerande har vuxit fram som gör att politisk, kommersiell, kulturell och vetenskaplig information kan samverka på ett nytt sätt. i utlandet har befäst sin roll som samarbetsforum för sverigefrämjande. Myndigheten () bildades . bedrevs verksamheten i stiftelseform. I instruktionen markeras den nya myndighetens roll att genom kulturutbyte, samhällsinformation och utbyte inom studier och forskning främja svenska intressen och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveckling i . Detta innebär en utökad roll för . För att leva upp till de ökade och nya kraven har SI genomfört en omorganisation som trädde i kraft . Därigenom har bl.a. bättre förutsättningar att tillgodose departementets önskemål om kapacitet för projektsamordning skapats. Prioriteringar Inom anslaget C1 skall insatser i prioriteras, då behovet av information accentuerats genom medlemskapet i EU. Under anslaget C2 Övrig information om i utlandet skall insatser i , och vissa länder i prioriteras. Informationen om i utlandet måste fortsätta att utvecklas för att möta nya behov och krav föranledda av omvärldsförändringar. Millenniumskiftet och ordförandeskap i EU är informationstillfällen att uppmärksamma . Kulturens centrala roll i presentationen av i utlandet bör framhävas. 5.3 Resultatbedömning Bedömningen är att insatserna inom verksamhetsområdet har bidragit till att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder och till att göra utrikespolitiken till ett bättre instrument i näringspolitiken. 5.4 Revisionens iakttagelser Revisorerna har i revisionsberättelse beträffande påpekat behovet av en omläggning av Svenska institutets redovisning för att tillgodose redovisningskraven för myndigheter. har granskat för första hälften av 1998 och konstaterat att rapporten uppfyller kraven på att ge en rättvisande bild av verksamhetens kostnader och inräkter och den ekonomiska ställningen. 5.5 Anslag C1 Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 50 400 1999 Förslag 51 826 2000 Beräknat 52 729 1 2001 Beräknat 53 628 2 1 Motsvarar 51 826 tkr prisnivå 2 Motsvarar 51 826 tkr prisnivå Anslaget, som är Svenska institutets huvudanslag, finansierar Sverigeinformation i olika former, kulturutbyte med andra länder, utbildnings- och forskningsutbyte (stipendier, stöd till svenskundervisning i utlandet) samt Svenska i . Genomförandet av verksamheten sker i samverkan med bl.a. den svenska utrikesförvaltningen samt nationella och utländska samarbetsparter. har därutöver anslag och uppdrag för biståndsrelaterade insatser i samt utvecklingsländer (utgifts- område 7), för uppdrag på utbildnings- och forskningsområdet (utgiftsområde 16. resp. utgiftsområde 14) och för insatser som rör internationellt kulturutbyte (utgiftsområde 17). Till detta kommer ett antal särskilda uppdrag. Den totala budgeten uppgick till ca , varav anslaget C1 utgjorde 55,2 miljoner. Regeringens överväganden Resultatbedömning Svenska institutets verksamhetsredovisning för visar att antalet inkommande och behandlade ärenden med önskemål om stöd och service från ökat. SI har dock inte kunnat ställa upp med resurser som motsvarar denna ökning; antalet utbytesprojekt och produktioner finansierade via SI:s huvudanslag C1, inom vilket skall prioriteras, har minskat. Inkomsterna från Sverigebokhandeln som institutet driver, visar en ökning om . På grundval av årsredovisningen och den mer detaljerade verksamhetsredovisningen är bedömningen att 1997 väl uppfyllt sin del av effektmålet. Institutet har tillhandahållit en bred och saklig information om som svarat mot utländska målgruppers efterfrågan, upprätthållit en serviceroll gentemot de svenska utlandsmyndigheterna samt medverkat till utbyten inom kultur och samhällsliv samt utbildning och forskning. SI:s stöd i olika former till den akademiska svenskundervisningen vid universitet och högskolor i utlandet har gjort det möjligt för ett stort antal utländska studenter att lära sig svenska. De medel som SI fördelat till kulturellt utbyte har gått till kontaktresor och projektförberedelser som i många fall resulterat i konkret samarbete mellan svenska och utländska parter. Bedömningen är att SI:s insatser bidragit till att skapa förtroende och goodwill för som internationell samarbetspartner samt bidragit till ökat internationellt utbyte på väsentliga områden. Resultatbedömning av institutets övriga verksamhet finns under respektive utgiftsområde. Slutsatser För föreslås ett oförändrat anslag plus pris- och löneomräkning och justering av för avtalsförsäkringar. Under utgiftsområde 24 har i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150) för budgetåren 1999-2001 också avsatts medel för , som kan användas för vissa främjande- och informationsinsatser, inklusive specifika personalförstärkningar, och som efter förslag från skulle kunna användas för SI:s verksamhet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 50 748 Pris- och löneomräkning + 951 Justering av + 127 Förslag 1999 51 826 C2 Övrig information om i utlandet Tabell 5.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 9 963 1999 Förslag 14 835 2000 Beräknat 13 835 2001 Beräknat 11 835 Anslaget används till att finansiera särskilda, av regeringen prioriterade, informations- och främjandeinsatser genom de svenska utlandsmyndigheterna. Det har använts även till journalistinbjudningar samt seminarier och visst person-utbyte. Insatser i , och har prioriterats. Anslagsbehållningen vid bokslutet och reservationen om på ett s.k. äldreanslag avsåg medel som beslutats för informationssatsningar , men där en viss del av betalningarna sker 1998. Regeringens överväganden Resultatbedömning Kraven och förväntningarna på de svenska utlandsmyndigheterna att på olika vägar skapa goodwill och förtroende för har ökat markant . Informations- och kulturutbytesverksamhet, pressaktiviteter samt integrerade sverigefrämjande aktiviteter har blivit allt viktigare för att presentera och skapa uppmärksamhet för vårt land i andra länder. I ett internationellt perspektiv kan konstateras att främjandefrågorna i bred bemärkelse har fått en väsentligt ökad roll inom många utrikesförvaltningar. Allt fler länder, inte minst de övriga EU-länderna, inser också den betydelse som informations- och kultursatsningar samt pressverksamhet har för att presentera landet liksom för att nå mer definierade mål. Sådana aktiviteter kan utöver sina andra syften fungera både som export- ochkulturfrämjare, ha en funktion som mötesplats för att skapa nätverk, bidra till opinionsbildning osv. Utifrån utlandsmyndigheternas rapportering av genomförda evenemang och aktiviteter är bedömningen att anslaget fyllt sin del av effektmålet på ett utmärkt sätt. Den finansiering som anslagits har i många projekt runt om i världen utgjort en bas för samarbete med nationella och lokala samarbetspartners. På så sätt har de statliga medlen ofta genererat större insatser och kunnat resultera i viktiga Sverigepresentationer, bl.a. utställningar och evenemang i , , , , och . Slutsatser Med anledning av regeringens satsning på Europafrågor i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150) för budgetåren 1999-2001 föreslås anslaget tillföras för i utlandet för att initiera eller medverka i särskilda samarbetsprojekt med inriktning på mellan sverigefrämjandets huvudaktörer. För budgetåren 2000 och 2001 tillförs anslaget för samma ändamål. För budgetåren 1999 och 2000 tillförs anslaget för bidrag till ett gemensamt nordiskt centrum, i . Under utgiftsområde 24 har i vårpropositionen också avsatts medel för , som kan användas för vissa främjande- och informationsinsatser, inklusive specifika personalförstärkningar, enligt förslag från . Beräkning av anslaget tusental kronor Anslag 1998 9 835 Överföring från anslaget A1 + 2000 Framtidsområdet Europeiskt samarbete + 3000 Förslag 1999 14 835 6 Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. 6.1 Omfattning Målsättningarna för verksamhetsområdet är att främja information och forskning om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt att tillförsäkra teknisk och vetenskaplig sakkunskap vid förhandlingar om nedrustning och rustningskontroll samt vid internationellt samarbete för att motverka spridning av massförstörelsevapen. Inom ramen härför lämnas stöd till utredningar, seminarier, utgivande av publikationer m.m., organisationer och stiftelser för information och studier om global och europeisk säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, internationella fredsforskningsinstitut (), (), () och forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. 6.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 55,2 57,4 56,6 58,4 59,2 60,1 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Förhandlingarna i om ett kontrollsystem konvention om förbud mot bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen har intensifierats och . agerar pådrivande i förhandlingarna för att få till stånd ett effektivt kontrollsystem, bl.a. med tekniskt stöd från FOA. I pågår ett arbete för att förbereda ikraftträdandet för fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (provstoppsavtalet). leder genom företrädare för arbetet för upprättande av ett kontrollsystem för fördraget. och har i ökande utsträckning bidragit med FOA-expertis till FN:s säkerhetsråds särskilda kommission för eliminering av massförstörelsevapen (). (CD) i har beslutat att inleda förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. Avseende anslaget D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området har ett anslagssparande skett under bl.a. till följd av att ett äldreanslag i första hand tagits i anspråk. Förändringar Verksamhetens övergripande målsättningar och inriktning ligger fast. Några större förändringar har därför inte skett i verksamheten jämfört med närmast föregående budgetår. Stöd till olika projekt inom anslagsområdet Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området har dock ökat i omfattning innevarande budgetår. Prioriteringar Följande frågor avses särskilt prioriteras under : Förhandlingarna i om ett kontrollsystem för konventionen om förbud mot biologiska vapen, vilka avses slutföras . Arbetet i CD rörande ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål. Uppbyggnad av ett svenskt nationellt datacenter för provstoppsavtalet. Upprätthållande av FOA:s tekniska och vetenskapliga kompetens för området nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. Fortsatt tillhandahållande av svensk expertis till . Möjligheterna för och UI att utöka externfinansieringen av sin verksamhet. 6.3 Resultatbedömning Sammantaget bedöms målsättningarna för verksamhetsområdet ha uppfyllts väl under och . Främst är detta en kvalitativ bedömning av genomförda insatser. Verksamhetens art är överlag sådan att effekterna svårligen kan kvantifieras. Det kan dock konstateras att t.ex. FOA:s tekniska och vetenskapliga stöd till är en grundläggande förutsättning för att skall kunna spela en aktiv och pådrivande roll i internationella förhandlingar rörande nedrustnings- och icke- spridningsfrågor. 6.4 Revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att det vid granskning av SIPRI:s och bokslut och redovisning för inte framkommit några anmärkningar som föranlett ytterligare åtgärder.