prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Då de totala kostnaderna och möjliga intäk- terna i detta tidiga skede är svåra att fullt ut fast- ställa vill regeringen på detta sätt informera riks- dagen om att totalkostnaderna för Världskultur- museets verksamhet skall finansieras inom utgiftsområde 17. Till detta kommer entréavgif- ter och andra intäkter samt finansiering genom t.ex. institutioner, organisationer och näringsliv i enlighet med vad som angivits i kommittédirek- tiven (dir. 1996:110). Regeringen föreslår att den nya museimyn- digheten anvisas de som tidi- gare aviserats för ändamålet. Till detta kommer medel från anslagsposterna H1.4 , den del av anslaget H1.1 som hänförs till verksamhet och den del av anslaget H1.2 Statens konstmuseer som hänförs till Östasiatiska museets verksamhet. Vidare ingår de särskilda medel som tidigare anvisats till i under anslags- posten H1.10. Myndighetens sammanlagda an- slag beräknas uppgå till för . Stiftelsen Finansieringen av verksamheten vid regleras delvis i ett träffat avtal mellan staten och stiftarna. Förhandling- arna mellan regeringen och Tekniska museets stiftare om ett eventuellt nytt avtal har inletts. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Cosmonova Tabell 11.8 Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 29 826 28 385 1 441 Prognos 1998 29 000 29 000 0 Budget 1999 29 000 29 000 0 11.9 Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 40 729 40 729 0 Prognos 1998 40 800 40 800 0 Budget 1999 40 800 40 800 0 Tabell 11.10 Sammanställning över besparingar på statlig konsumtion vid de centrala museerna Regeringens beräkning 1999* 1 072 000 Statens konstmuseer 3 479 000 3 322 000 Livrustkammaren, och 523 000 561 000 352 000 Statens musiksamlingar 577 000 982 000 Stiftelsen 1 815 000 Stiftelsen 1 463 000 Summa 14 146 000 * Besparingar som hänför sig till och har tagits ut under anslaget till . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Statens konstmuseer har i en revisionsrapport fått påpekanden om sponsring samt avtalet med rörande investeringar i inred- ning och utrustning av . Rege- ringen bedömer att den inte behöver vidta någon åtgärd beträffande revi- sionsrapporten. har i en revisions- rapport fått påpekanden om bl.a. organisations- förändringen, anläggningstillgångar, redovisning av intäkter och kostnader per verksamhetsgren, den finansiella redovisningen samt att myndig- hetens ekonomiadministrativa kompetens bör stärkas. har lämnat en redogörelse för de åtgärder de kommer att vidta med anledning av på- pekanden. Regeringen bedömer att denna åtgärd är tillräcklig. Slutsatser Enligt regeringens samlade bedömning har de centrala museerna i allt väsentligt uppfyllt de mål som ställts upp för verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen slutsatsen att de centrala museernas verksamhet svarar mot en effektiv användning av insatta resurser. Som regeringen aviserade i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1 utg.omr. 17) kommer en besparing på statlig konsumtion med att tas ut på anslagen H1 och H2 under . Regeringen har funnit det möjligt att till följd av anslagssparandet minska Statens försvarshis- toriska museers anslag med under . beräknas öka till 52,2 miljoner varav som engångsanvisning. De medel som tillförs anslaget H1 kommer från omprioriteringar dels inom anslaget, dels inom utgiftsområdet Nedan sammanfattas redovisade förändringar för . Tabell 11.11 Beräkning av anslaget H1 Tusental kronor Anslag 1998 571 863 Pris- och löneomräkning + 9 391 Besparing på statlig konsumtion - 10 867 + 29 000 + 1 000 + 4 000 Statens musiksamlingar + 700 Överföring till - 500 Tillfällig minskning -3 500 Förslag 1999 601 087 Tabell 11.12 Beräkning av anslaget H2 Tusental kronor Anslag 1998 173 050 Pris- och löneomräkning + 3 125 Besparing på statlig konsumtion - 3 278 Förslag 1999 172 897 H3 Bidrag till regionala museer Tabell 11.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 104 499 1999 Förslag 102 271 2000 Beräknat 105 512 1 2001 Beräknat 108 319 2 1 Motsvarar 102 271 tkr prisnivå 2 Motsvarar 102 271 tkr prisnivå Bidrag till regionala museer lämnas enligt för- ordningen (1996:1598) om statsbidrag till regio- nal kulturverksamhet. Bidraget syftar till att stödja museernas insamling, bearbetning och för- medling av regionens kulturarv, dess konstut- vecling samt om samhället och miljön i övrigt. Statsbidraget syftar också till att ge museerna möjlighet att ta ansvar för sin del av det regionala kulturmiljöarbetet. Enligt beslut av regeringen är 26 regionala museer berättigade till bidrag. fördelar bidraget efter samråd med . Bidra- get till kulturmiljövård i , och fördelas av . Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala kulturinstitutioner som godkänt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till riktade tidsbegränsade bidrag. räknar regeringen med att resp. av stödet skall avsättas till riktade bidrag. skall de riktade bidragen för de regionala museernas del i första hand gälla insat- ser med anknytning till industrisamhällets kulturarv. Sådana insatser skall genomföras med beaktande av vad regeringen anfört angående kulturarvets demokratiska funktioner (prop. 1996/97:3). I övrigt bör liksom en del av bidraget avse museernas medverkan i det regio- nala kulturmiljöarbetet i enlighet med bidrags- förordningen. Under anslaget Bidrag till regionala museer anvisas även medel för kostnader för löne- bidragsanställda vid regionala museer. Regeringens överväganden Resultatinformation Av sammanställningar framgår att antalet besö- kare vid regionala museer har minskat något jäm- fört med föregående år. har dock mu- seernas totala intäkter ökat. Statsbidraget utgör i allmänhet av museernas totala intäkter. Av bidraget till de regionala museerna använ- des för riktade tidsbegränsade insatser. Av 16 beviljade bidragsansökningar rörde 7 i huvudsak studier av samlingarna från en tematisk utgångspunkt som kön, klass, kulturell bakgrund och generation. Fyra beviljade ansök- ningar hade som huvudsyfte att nå nya grupper av besökare. Andra beviljade bidragsansökningar rörde ekologi, IT och motverkande av främ- lingsfientlighet. Viss resultatinformation avseende regionala museer lämnas även under avsnitt 10 Kultur- miljö. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att verksamheten har gett goda resultat och att anslaget är kulturpolitiskt motiverat. De regionala museerna svarar för viktiga insatser i kulturmiljöarbetet. De regionala museerna har utfört viktiga insatser för att öka tillgängligheten till samlingarna. Regeringen aviserar under utgiftsområde 14, anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandi- kappade en särskild satsning, Kulturarvs-IT, för att bereda arbetshandikappade anställning och öka tillgängligheten till kulturarvet. skall de regionala museerna beredas möjlig- het att vara delaktiga i satsningen. För kostnader i samband med en anställning vid Kulturen i föreslås att anslaget tillförs . Finansieringen har skett genom omprioriteringar inom kulturområdet Från har försöksverksamhet inletts med regional fördelning av kulturpolitiska medel i , och (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77, SFS 1996:1414). Medel för ändamålet beräknas under anslaget A4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. För att motsvara helårseffekt bör anslaget för minskas med . Tabell 11.14 Beräkning av anslaget H3 Tusental kronor Anslag 1998 104 499 Pris- och löneomräkning + 2 141 Kulturen i + 400 Överföring till anslaget A4 - 4 769 Förslag 1999 102 271 H4 Bidrag till vissa museer Tabell 11.15 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 39 504 1999 Förslag 39 298 2000 Beräknat 40 081 1 2001 Beräknat 40 936 2 1 Motsvarar 39 298 tkr prisnivå 2 Motsvarar 39 298 tkr prisnivå Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Rege- ringen har fastställt stadgar för stiftelserna Dans- museifonden (), , och (), och Föremåls- vård i . Flera av de stiftelser som staten fastställer stadgar för har bildats av andra än staten. Av de övriga står stiftelserna Strind- bergsmuseet och delvis under kom- munalt huvudmannaskap, medan stiftelserna Arbetets museum, , , och Zornfonden har bildats av organisationer och andra intressenter. Tabell 11.16 Sammanställning över medelstilldelningen Regeringens beräkning 1999 Arbetets museum 10 955 000 Dansmuseifonden för 7 824 000 5 316 000 och 1 752 000 2 336 000 Föremålsvård i 6 153 000 1 012 000 2 050 000 437 000 508 000 750 000 205 000 Summa 39 298 000 Regeringens överväganden Resultatinformation Genom har samlingarnas status generellt förbättrats. Arbetets museum har arbetat vidare med det nationella uppdraget inom museiområdet vilket redogjordes för budgetproposition. I uppdraget ingår att utveckla och förstärka den verksamhet som bedrivs vid museet, särskilt av- seende arbetslivet och det industrihistoriska arvet. Genom det nationella uppdraget har museet bl.a. förstärkt den industrihistoriska verksamheten runt om i landet och museet har haft som mål att prioritera verksamheten med industrisamhällets kulturarv. Centralt i verksam- heten är att på olika sätt etablera en samverkan när det gäller arbetslivsmuseerna och industri- samhällets historia. Arbetets museum har intensifierat den tidigare påbörjade verk- samheten som riktats mot arbetslivsmuseer runt om i landet. I syfte att bevara den danshistoria som skrivs erbjuder alla svenska dans- grupper och utövare kostnadsfri dokumentation av sina produktioner. teater- museum har haft fler besökare till museet och än föregående år. Likaså har antalet hemlån och läsesalslån från ökat jämfört med . har haft en mycket positiv be- söksutveckling, främst tack vare en bra utställ- ningsverksamhet. Besökarna har ökat med när- mare från /95. De förbättrade arbetsmetoderna vid Före- målsvård i har lett till att fler föremål vårdas och att snittkostnaden för varje vårdat föremål har minskat väsentligt. har redovisat hur arbetet som nätverksansvarig för konsthantverk och form- givning bedrivits. Med anledning av den nationellt angelägna verksamhet som bedrivs av öka- des det årliga statliga bidraget med i budgetpropositionen . I syfte att bl.a. öka tillgängligheten till beviljade regeringen en särskild förstärkning på . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser I revisionsberättelse för anför Riks- revisionsverket att museet inte kunnat leva upp till ändamålet i stadgarna att samlingar bl.a. skall ställas ut minst . Vidare anför att i motsats till vad som sägs i stadgarna inte har något fullstän- digt inventarium över samlingarna, vilket museet arbetar med att färdigställa , samt att någon inspektor med skyldighet att kontrol- lera föreståndarens verksamhet inte utsetts. har vid kontakter med regeringen upplyst att museet har för avsikt att åtgärda bris- terna. Regeringen bedömer att de av vidtagna åtgärderna är tillräckliga. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information bedö- mer regeringen att bidragen använts i enlighet med de övergripande mål som angivits för verk- samheten inom resp. institution. föreslås en ökning av bidraget till med . För ett utökat ansvar för konsthantverk och design före- slås en ökning av bidraget till med . Förslagen finansieras genom omprioriteringar inom kulturområdet. I syfte att bl.a. öka tillgängligheten till kultur- arvet föreslår regeringen under utgiftsområde 14, anslaget A3, en satsning på att digitalisera främst de centrala kulturarvsinstitutionernas och de regionala museernas samlingar. Denna satsning kommer delvis att bedrivas vid Stiftelsen målsvård i . Regeringen har noterat den svåra situationen som föreställningsverksamheten vid Drottning- holmsteatern befinner sig i. Som redovisats i avsnitt 5.5 under anslag B1 kommer Operan att få bättre förutsättningar att efterhand ge fler föreställningar på . Rege- ringen kommer att överväga hur teatern kan stöttas ytterligare. Regeringen har för beräknat medel under avsnitt 4.6 anslag A2 för tillfälliga insatser avseende kulturinstitutioner med särskilda behov. Som regeringen aviserade i budgetpropositio- nen för (prop. 1996/97:1, utg. omr. 17) kommer en besparing på statlig konsumtion att tas ut under . Denna fördelar sig enligt följande. Tabell 11.17 Sammanställning över besparingarna på statlig konsumtion Regeringens beräkning 1999 Arbetets museum 665 000 Dansmuseifonden för 328 000 110 000 och 37 000 17 000 Föremålsvård i 373 000 Tabell 11.18 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 39 504 Pris- och löneomräkning +724 +100 +500 Besparing på statlig konsumtion -1 530 Förslag 1999 39 298 H5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Tabell 11.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 20 426 1999 Förslag 10 000 2000 Beräknat 10 199 2001 Beräknat 10 417 Bidraget används enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsert- lokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag kan också ges till standardhöjande reparationer och handikappanpassning av sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlings- lokalsdelegation efter samråd med Statens kul- turråd. Beslut om bidrag fattas innan aktuella byggnadsarbeten påbörjas och utbetalas när arbetena är avslutade, vilket kan ta . Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatredovisningen visar att under inkom ansökningar om stöd för ett 60-tal kulturlokalsprojekt avseende sammanlagt . Detta pekar på den stora efter- frågan och behov av denna typ av stöd som föreligger. delades inga bidrag ut eftersom beviljade medel var intecknade av tidi- gare fattade beslut. Anslagssparandet på är redan uppbundet genom tidigare beslut. inkom med en redovis- ning av regeringsuppdraget att utreda de fram- tida behoven av stöd till icke-statliga kulturloka- ler. Uppdraget har skett i samverkan med och . föreslår bl.a. att bidragssystemet för- stärks och att mer hänsyn tas till projektens arkitektoniska kvalitet vid fördelning av medel. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler, besluta om bidrag som medför utgifter på högst , dock längst t.o.m. , varav högst och högst . Tabell 11.20 Bemyndiganden Miljoner kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 22,0 15,4 2,0 1,0 - Nya förpliktelser - 7,0 10,0 10,0 10,0 Infriade förpliktelser* -6,6 -20,4 -11,0 -11,0 -11,0 Utestående förpliktelser 15,4 2,0 1,0 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam - 2,0 1,0 1,0 1,0 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Enligt regeringens bedömning är resultatet av verksamheten tillfredsställande. Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen slutsatsen att stödet till icke-statliga kulturlokaler i allt väsent- ligt ger önskade resultat. Regeringen föreslår att anslaget H5 för bud- anvisas . H6 Riksutställningar Tabell 11.21 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 32 585 1999 Förslag 36 316 2000 Beräknat 36 933 1 2001 Beräknat 37 672 2 1 Motsvarar 36 316 tkr prisnivå 2 Motsvarar 36 316 tkr prisnivå bedrivs Stiftelsen verksamhet av myndigheten . Riksutställningar har enligt förordningen (1997:1170) med instruktion för Riksutställningar till uppgift att främja utställ- nings- och konstbildningsverksamheten genom att förmedla och anordna utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningar skall fylla en viktig funktion som en levande kulturinstitution i samarbete och i samråd med statliga och kommunala myndig- heter, andra kulturarvs- och kulturinstitutioner, organisationer och enskilda som är verksamma i samhälls- och kulturlivet. Stiftelsen avgiftsinkomster uppgick till . Utgiftsprognosen för visar på ett an- slagssparande på . Detta kommer att användas , i huvudsak till utökade kostnader för övertagande av stora utställningsprojekt. Regeringens överväganden Resultatinformation Genom ett varierat utbud av utställningar har Riksutställningar strävat efter att nå nya grupper av besökare samt att hitta nya samarbetspartners och aktörer på utställningsområdet. Riksutställ- ningar har fortsatt att satsa på barn och ungdom och på den unga samtida konsten vilket visas bl.a. av att fler utställningar för barn och ungdom tillika konstutställningar har satts upp jämfört med föregående år. Riksutställningar har nått fler arrangörer och uppnått en bättre geografisk spridning i landet. För att kunna nå ut till de mindre orterna har Riksutställningar turnerat med Utställningståget, i samarbete med SJ. har Riksutställningar utsetts till s.k. pilotmyndighet i arbetet med att införa miljöledningssystem i statlig förvaltning. Riks- utställningar har förstärkt resurserna för IT-pro- duktion och prövat nya sätt att integrera IT- inslag i utställningsverksamheten. Utvecklingen inom digitalisering och informationsteknik ger stora förutsättningar för att utveckla utställ- ningsmediet och den ger även ökade möjligheter att nå fler och nya besökare. Tabell 11.22 Redovisning av vissa mätbara prestationer Verksamhet 1994/95 1995/96 (12 mån) 1997 Utställningar i turné (totalt) Utställningar i turné för barn och ungdom 43 13 Konstutställningar i turné Besökta kommuner (av totalt 288) 10 118 Antal tidningsartiklar om utställningarna 545 Slutsatser Det är regeringens uppfattning att den redovisa- de verksamheten har motsvarat de mål som satts upp för Riksutställningar och att den ger till- fredsställande resultat. I beräkningen av anslaget för ingår pris- och löneomräkning om . H7 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Tabell 11.23 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 79 1999 Förslag 80 Anslaget disponeras för inköp av kulturföremål och får användas för inköp av sådana kultur- föremål som har ett konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget utnyttjades under för ett bidrag på till för inköp av Jarlen sigill- stamp . Systemet med statliga utställningsgarantier har funnits , i form av ett bemyndigande från till regeringen att under vissa för- utsättningar utfärda garantier för statliga museers inlån av konstföremål i utländsk ägo. Detta har möjliggjort en rad kvalitativa utställningar på de statliga museerna. Fr.o.m. utvidgades systemet så att även andra utställare än statliga museer kan erhålla statliga utställningsgarantier. Garantier kommer vidare att kunna utfärdas för föremål i svensk ägo och även vid svenska kulturmanifes- tationer utomlands. Statliga utställningsgarantier administreras av . Slutsatser Regeringen bedömer att ändamålet med bidraget är kulturpolitiskt motiverat. Regeringen föreslår att anslaget H7 för bud- anvisas . 12 Film och medier 12.1 Omfattning I verksamhetsområdet ingår bl.a. statens stöd till filmen, bidrag till för produktion av TV-program för döva (tidigare anslaget C7), statens insatser för TV-utbyte med , samt verksamheten vid Statens biograf- byrå. Till området hör även radio och TV i all- mänhetens tjänst (public service). Övriga verksamheter inom medieområdet redovisas under utgiftsområde 1. 12.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 181,6 181,6 181,9 193,7 1 190,3 191,2 1 ingår anslaget Bidrag till för produktion av TV-program för döva i verksamhetsområdet. Förändringar träffade filmavtalets parter, utom videobranschen, ett avtal som innebär att finansieringsavtal, med vissa förändringar, förlängs t.o.m. . En särskild utredare har tillkallats med upp- drag att lämna förslag till hur ett framtida stöd till svensk filmproduktion skall utformas (dir. 1998:36) () får fr.o.m. särskilda medel från rundradiokontot med . Medlen skall användas för särskilt kvalificerad program- produktion. beslutade regeringen att SVT får inleda sändningar via satellit med syfte att nå allmänheten i . För att genomföra EG:s direktiv "TV utan gränser" och introducera digitala TV-sändningar via marknätet har regeringen (prop.1997/98:184) lämnat förslag på ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844). Prioriteringar Insatser på det filmkulturella området görs genom fortsatt utbyggnad av regionala resurs- centrum, ökat årligt stöd till restaurering av svensk färgfilm, en utbyggnad av filmarkivet samt en ökning av stöd till produktion av kortfilm. En omfattande satsning på public service genomförs i syfte att stärka mångfalden på mediemarknaden. Satsningen innebär att SVT och () får ett särskilt eko- nomiskt tillskott 2001 för utveckling av programutbudet, nya programka- naler samt sändningar med digital teknik. AB:s (UR) verk- samhet har utretts (SOU 1997:148) och frågan om UR:s framtida verksamhet bereds i . 12.3 Resultatbedömning Målen för statens insatser inom verksamhetsom- rådet är främst att stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter, att motverka skadliga inslag i massmedierna samt att främja nyskapande och tillgång till ett varierat utbud. Det statliga film- stödet har som mål att främja värdefull svensk filmproduktion, främja spridning och visning av värdefull film, främja bevarandet och tillgänglig- görandet av filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse för forskning och all- mänhet, samt verka för internationellt samarbete i dessa avseenden. Tillståndet och utvecklingen inom området Den stora variation av medier som förekommer skapar förutsättningar för mångfald och möjlighet för olika individer att yttra sig och publicera olika typer av material. Utvecklingen aktualiserar emellertid behovet av att uppmärk- samma frågan om ägar- och maktkoncentration inom medieområdet. Enligt Mediebarometern (Nordicom 1997) har den totala medieanvändningen varit relativt . En genom- snittlig dag var den sammanlagda tiden för den totala medieanvändningen i per person. Radio och TV dominerar medieanvändningen. ägnas åt radiolyssnande och omkring åt TV-tittande. Morgon- pressens räckvidd har legat på en relativt hög och jämn nivå . Av den totala befolkningen läste en morgontidning . En genomsnittlig dag går en procent av svenskarna på bio. Ungdomar mellan är biobesökare i större utsträckning än andra. Bland vuxna minskar biobesöken med ökad ålder. har 30 svenska filmer haft premiär. Den avgiftsfinansierade radions och televisionens kanaler har en stor del av befolk- ningens lyssnar- och tittartid. Av de som såg på TV en genomsnittlig dag valde någon av SVT:s kanaler. SVT:s andel av den totala tittar- tiden var . SR:s andel av den totala lyssnartiden 1997 var . UR:s tittar- och lyssnartid varierar mycket bl.a. beroende på sändningstid. I samband med att medieområdet förändras, t.ex. genom att gränserna mellan olika typer av medier radio, TV samt data- och telekommu- nikation blir alltmer otydliga, förändras också förutsättningarna för att förhindra skadliga inslag i massmedierna. Genom bl.a. Våldsskildrings- rådets arbete har frågan uppmärksammats i . har uppmärksamheten som ägnas åt dessa frågor ökat även i olika internationella sammanhang. Inom EU har bl.a. en rekommendation tagits fram om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten där medlemsstaterna och olika aktörer uppmanas att finna former för självreglering för att förhindra spridning av olag- ligt och skadligt material via olika medier. vid har med stöd av den och börjat bygga upp en internationell kunskapsbank om barn och medievåld. De viktigaste statliga insatserna inom området Stöd till film- och TV-produktion I propositionen om kulturpolitik (prop.