prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — med titeln of Toxicants on and Intra- cellular Signalling hölls . Valet av ämne skedde efter en bedömning att alterna- tiva metoder inom detta område har förutsätt- ningar att kunna etableras. En rapport från sym- posiet har publicerats i tidskriften och i en populärvetenskaplig version inom ramen för CFN:s skriftserie. tillsattes en utredning med uppdrag att bland annat inventera och bedöma försöksdjursanvändningen i landet (dir. 1997:43). I uppdraget ingick även att se över CFN:s verksamhet och att lämna förslag till hur försöksdjursanvändningen skall begränsas och hur forskningsstödet för att främja alternativa metoder till djurförsök bör organiseras. Vidare skall erfarenheterna av de djurförsöksetiska nämnderna utvärderas. Uppdraget redovisades och remissbehandlas . CFN:s årsredovisning visar att verksamheten under bedrivits i enlighet med nämndens instruktion samt mål som angivits i regleringsbrevet. Regeringen konstaterar att det vid bedömningen av hur försöksdjursanvänd- ningen förändrats under en följd av år är viktigt att hänsyn tas dels till vilka kriterier som gällt för inrapportering av försöks- djursanvändningen, dels till omfattningen av den forskning inom vilken djurförsök eller alterna- tiva metoder används. Med beaktande av detta bedömer regeringen att utvecklingen av försöks- djursanvändningen varit tillfredsställande och att CFN:s verksamhet haft en positiv inverkan på denna utveckling. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det förändrade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korrigerats. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 6 893 Pris- och löneomräkning +120 Justering av +30 Förslag 1999 7 043 Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade i fasta priser. E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Tabell 7.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 165 000 1999 Förslag 90 950 2000 Beräknat 90 950 2001 Beräknat 90 950 1 Varav 2 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Anslaget föreslås ökas med 25 000 tkr på tilläggsbudget. Anslaget används för bekämpande av och bered- skap mot smittsamma husdjurssjukdomar, för bidrag till obduktionsverksamhet samt för ut- veckling och genomförande av sjukdomskon- troller. Anslaget för beräknas överskridas med beroende på kostnader vid bekämpande av djursjukdomarna swollen head syndrome (SHS) och viral hemorragisk septikemi (VHS). Regeringen föreslår att ytterli- gare medel anvisas för ändamålet på tilläggs- budget för . Genom beslut gav rege- ringen i uppdrag att efter sam- råd med och Smittskyddsinstitu- tet studera behovet av en särskild lagstiftning för zoonotiska sjukdomar hos djur och att utvärdera hur den nuvarande lagstiftningen avseende be- kämpande av salmonella hos djur i alla dess delar fungerar . Uppdraget redovisades och remissbehandlas . Detta uppdrag, samt uppdraget som rege- ringen gav , att i samråd med och göra en översyn av epizootilagstift- ningen, kommer att behandlas i ett sammanhang. Regeringen avser att till riks- dagen presentera ett förslag till en särskild lag- stiftning för zoonotiska sjukdomar hos djur samt förslag till ny epizootilagstiftning. Bekämpande av husdjurssjukdomar Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar avser ersättning enligt epizootilagen (1980:369) och lagen (1983:738) om bekämpande av salmo- nella hos djur. Bidrag till bekämpande av djursjukdomar Bidrag till bekämpande av djursjukdomar avser bekämpande av bland annat enzootisk bovin leu- kos (EBL) hos nötkreatur, nötkreaturtuberkulos hos hjort, bovin virus diarré (BVD) hos nöt- kreatur och Maedi-Visna (MV) hos får. Från an- slagsposten utbetalas även ersättningar för smitt- skyddsutredningar i djurbesättningar inkluderande provtagnings-, analys- och veteri- närkostnader avseende zoonosen EHEC. Rege- ringen bedömer att anslagsposten kan minskas beroende på ett minskat anslagsbehov för pro- grammen EBL hos nötkreatur och friförklaring från sjukdomen IBR (infektiös bovin rhinotra- keit). Bidrag till obduktionsverksamheten Obduktioner av djur är ett viktigt medel för att kontrollera och dokumentera sjukdomsläget i landet. /93 har regeringen anvisat särskilda medel för obduktionsverksam- heten. Svenska Djurhälsovården har det direkta ledningsansvaret för denna verksamhet. Antalet årliga obduktioner är ca 4 000 djur . Bidrag till utveckling och genomförande av sjuk- domskontroller har /93 kunnat disponera för att kartlägga och dokumentera sjukdomsläget för de sjukdomar där beviljats tilläggsgarantier samt för att i övrigt kunna utföra de sjukdom- skontroller som EG ställer krav på, t.ex. tuber- kulos och brucellos hos nötkreatur samt newcastlesjukan hos fjäderfä. Medel används även för att kontinuerligt bedöma sjukdomsläget för de sjukdomar där för handel med djur innebär att sjukdomsberedskapen måste höjas samt för att utbilda de veterinärer som skall utföra övervakande kontroller. Stöd till biodling Det av EU medfinansierade stödet till biodling har delvis belastat detta anslag. kommer den nationella delen av finansieringen att samlas under anslaget E3. Det innebär att omförs dit. Regeringens överväganden Resultatinformation Som en följd av att paratuberkulos påvisades hos nötkreatur importerade från beslöt att utreda samtliga im- porter av nötkreatur till och framåt. har i sam- arbete med Svenska Djurhälsovården startat ett frivilligt kontrollprogram mot sjukdomen. Djursjukdomssituationen i landet är god. Sve- rige har i ett internationellt perspektiv ett mycket gott läge i fråga om antalet fall av smittsamma husdjurssjukdomar. Flera hälsokontrollprogram har närmat sig eller uppnått slutfasen. EU har tidigare beslutat att skall förklaras fritt från Aujeszkys sjukdom. be- slutade EU att skall friförklaras även från IBR hos nötkreatur. Utveckling av sjukdomskontrollprogram och genomförande av sjukdomskontroller för doku- mentation av djursjukdomsläget i bör fortsätta. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet för be- kämpande av smittsamma husdjursjukdomar till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 26.1 Omfattning Verksamhetsområdet livsmedel omfattar bland annat regler för, hantering och kontroll av livs- medel, livsmedelsberedskap, statistik samt ex- portfrämjande åtgärder. har som övergripande mål för verksamheten att i konsumenternas in- tresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra mat- vanor. Livsmedelsförsörjningen är en särskild funk- tion inom det civila försvaret. är funktionsansvarig myndighet. Från anslaget täcks kostnader för beredskapsåtgärder. har ansvar för merparten av jordbruksstatistiken, dvs. för att statistik tas fram i den omfattning som krävs på nationell nivå och inom EU. Nämnden har också till uppgift att följa den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområ- det vilket har vissa kopplingar till statistikverk- samheten. Nämnden föreslås avvecklas. Avveck- lingen bör inledas . Regeringen bedömer att ansvaret för jordbruksstatistiken överförs till . Behovet av utredningsverksamhet och analyser med ekonomisk inriktning inom det jordbrukspolitiska området tillgodoses genom inrättandet av en ny myndighet (se av- snitt 4). För länsstyrelsernas verksamhet på livs- medelsområdet är målet att medverka till att upprätthålla och om möjligt förbättra livsmedels- kvaliteten. Länsstyrelserna skall också medverka till en effektiv livsmedelstillsyn inom länet. Regeringen tillsatte en ut- redning med uppgift att göra en översyn av livs- medelstillsynen (dir. 1997:25). Utredningen har lämnat sitt betänkande och detta har remitterats. Remisstiden går ut . 26.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 191,6 176,5 193,3 176,5 173,7 171,3 1 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från /96. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Prognosen tyder på att utgif- terna för året överstiger för året anvisade medel. täcker underskottet genom att ta i anspråk sitt anslagssparande. Regeringen be- dömer att en viss effektivisering av verksamheten är möjlig och att verkets ekonomi därmed kan komma i balans kommande år. Prioriteringar Regeringen prioriterar frågor som rör livs- medelssäkerhet, dvs. att konsumenterna skall kunna äta livsmedelsprodukter utan risk för sjukdomar. Viktiga faktorer för att nå detta är t.ex. hygien i produktionsmetoder och hantering m.m. och information om allergiframkallande ämnen i livsmedel. Regeringen vill också bidra till att främja svensk export av livsmedel. Det är av starkt in- tresse att livsmedelsföretagen söker nya markna- der utanför . Food From organi- serar aktiviteter för att främja denna export med statliga medel. De huvudsakliga verksamhets- områdena är utbildningsinsatser, arrangemang vid internationella mässor samt information om svensk jordbrukspolitik och svenska livsmedel i särskilt utvalda länder. Inom livsmedelsförsörjningen fortsätter arbetet med att utbilda länsstyrelsernas och kommunernas tjänstemän inom området dricks- vattenförsörjning. Ansvarsfördelningen för beredskapsåtgärder behöver fortfarande klargöras. En viss ytterligare effektivisering bedöms möjlig. Ansvaret för jordbruksstatis- tiken överförs till från och med den 1 janauri 1999 (se avsnitt 4). 26.3 Resultatbedömning En stor uppgift för har varit uppföljning av de svenska salmonellagarantierna för nötkött och fjäderfä från övriga EU-länder. Detta har bland annat inneburit informationsutbyte med mot- svarande myndigheter i andra EU-länder. Re- sultatet har blivit att förekomsten av salmonella infört från andra EU-länder har minskat. Regeringen anser att livsmedelsberedskapen bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Sårbarheten i dricksvattenförsörjningen kräver dock fortsatt analys. De projekt som bedrivits för att främja export av livsmedel är utbildning, kartläggning och in- formation, gemensamt svenskt deltagande i mässor utomlands och andra gemensamma län- deraktiviteter. har en utvärdering skett av verksamheten. (se anslagsavsnitt F6.) 26.4 Revisionens iakttagelser RRV har i sin årliga rapport pekat på att för uppvisar ett negativt balanserat kapital på . RRV har framfört till Livs- medelsverket vikten av att den negativa utvecklingen av kapitalförändringen vänds. RRV rekommenderar att budgetarbete och upp- följning ges hög prioritet. RRV har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar för verket avseende . 26.5 Anslag F1 Tabell 8.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 121 800 1999 Förslag 108 926 2000 Beräknat 110 896 1 2001 Beräknat 112 607 1 1 Motsvarar 108 926 tkr prisnivå. mål är att i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra mat- vanor. främsta uppgifter är att utarbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelskontrollen, informera om viktiga förhållanden på livs- medelsområdet, aktivt medverka till att riks- dagens och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs, verkställa utredningar och praktiskt vetenskapliga undersökningar om livs- medel och matvanor samt att utveckla metoder för livsmedelskontrollen. avgiftsintäkter består för- utom av avgifter för köttbesiktning m.m., även av kontroll av bekämpningsmedelsrester i vege- tabilier och främmande ämnen i animaliska livs- medel, avgiftsmedel för central tillsyn som överförts till verket från kommunerna, avgifter för provtagning och undersökning vid större livsmedelsanläggningar samt avgifter för tillstånd m.m. Dessutom erhålls intäkter från uppdrags- verksamhet, publikationer och kursverksamhet. är ett regelverk för livs- medel som ingår i The Joint FAO/Standards Program. Arbetet bedrivs i kommit- téer som möts regelbundet. Till anslaget förs från anslag A1 Bidrag till inter- nationella organisationer m.m. för att täcka kost- nader i samband med deltagande i Codex-möten. förordnar även fort- sättningsvis ombud till dessa möten. Under har avslutat ett antal större projekt, bland vilka kan nämnas Surt vatten i enskilda vattentäkter , Livsmedelsförpackningar samt ett antal infor- mationskampanjer om bland annat bättre livs- medelshygien. EU-arbetet tar stora resurser i an- språk och personal har deltagit i ca 320 internationella möten. Inom normgivningsverksamheten har Livs- medelsverket valt att prioritera arbetet med märkning av livsmedel, livsmedel för särskilda näringsändamål, främmande ämnen i livsmedel, tillsatser, dricksvatten och de veterinära bestäm- melserna. Regeringens överväganden Resultatinformation är huvudman för besiktnings- veterinärorganisationen som utför köttbesikt- ning vid kontrollslakterier m.m. Verkets utgifter för ändamålet täcks av avgifter som tas ut enligt särskild taxa av bland annat slakteriföretagen. Den avgiftsfinansierade köttbesiktningsverk- samheten har lämnat ett överskott om . Resultatet hänför sig nästan uteslutande till området slakterier. Över- skottet förklaras bland annat med uteblivna kostnader för provtagning, minskade resekost- nader, minskade kostnader för kompetens- utveckling m.m. Avgiftsfinansierad verksamhet skall inte ge upphov till överskott sett . När det gäller köttbesiktningen överensstämmer den av tilläm- pade taxan inte med det taxesystem som föreskriver. arbetar med att utforma nya regler i överensstämmelse med som väntas träda i kraft . Resultatet för vad gäller kontrollen av främmande ämnen i animaliska livsmedel är -0,. När det gäller resultatet för kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vege- tabilier för visar detta område på ett överskott på . Den främsta an- ledningen till överskottet var minskade analys- kostnader till följd av att analyserna blev billigare än beräknat men också att vissa analyser inte har kunnat göras. Underskottet i den anslagsfinansierade verk- samheten för var . Underskottet beror på tillfälliga anställ- ningar samt särskilda projektkostnader och finansieras med befintligt anslagssparande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.2 Offentligrättslig verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter (som får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 130 233 126 102 4 131 Prognos 1998 132 000 132 000 0 Budget 1999 132 000 132 000 0 Tabell 8.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdrags- verksamhet Intäkter (som får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 4 920 4 817 103 Prognos 1998 5 400 5 400 0 Budget 1999 5 400 5 400 0 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det föränd- rade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korri- gerats. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 105 831 Pris- och löneomräkning +2 676 Justering av lokalkostnader -526 Anslagsjustering m.a.a. övergång till lånemodell +339 Överföring från anslaget A1 +325 Justering av +281 Förslag 1999 108 926 Från anslag A1 Bidrag till internationella organi- sationer m.m. förs för att täcka kostnader i samband med deltagande i Codex- möten. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oföränd- rade i fasta priser. Tabell 8.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 4 500 1999 Förslag 597 Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens (LES) arbetsuppgifter är enligt förordning om ändring i förordningen (1988:862) med instruk- tion för Livsmedelsekonomiska samarbetsnämn- den (1990:1533) att genom att göra kalkyler och utredningar belysa den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet. Nämnden skall särskilt belysa de effekter som en ny livsmedelspolitik får i lantbruket och senare led i livsmedelskedjan. Nämnden skall även låta verkställa utredningar som behövs för livsmedelspolitiska övervägan- den och beslut. LES är enligt förordning om ändring i förord- ningen (1992:1668) om den officiella statistiken (1993:78) ansvarig myndighet för den officiella statistiken inom följande områden: Lantbrukets struktur Produktion i lantbruks- och trädgårdsnäring Sysselsättningen i jordbruket Skördeuppskattningar Lantbrukets ekonomi Prisutvecklingen i jordbruket LES mål är att öka kunskapen om utvecklingen inom jordbruks- och livsmedelsområdet i syfte att förse regeringen och andra intressenter med beslutsunderlag. Regeringens överväganden Resultatbedömning Myndighetens resultatredovisning ger en tydlig och god överblick av arbetet . Nämnden har lagt ned förhållandevis mycket resurser på att bestämma behovsnivån inom olika statistikområden. överlämnades till regeringen betänkandet Analysera mera (SOU 1998:108) (se vidare avsnitt 4.5). Utredaren föreslår bland annat att det bildas ett jordbruksekonomiskt institut med huvudansvar för samhällsekomiskt inriktad analys- och utredningsverksamhet inom det jordbrukspolitiska området. Arbetsuppgif- terna rörande statistik flyttas över till Jordbruks- verket. Vidare föreslås att LES avvecklas. inrättade LES (dåvarande namn var ) genom beslut (prop. 1969:107, bet. 1969:JoU24, rskr. I proposition 1969:107 nämns att huvuduppgiften för nämnden bör vara att regel- bundet redovisa en helhetsbild av faktisk och förväntad utveckling inom lantbrukssektorn. Nämnden skall samordna statistikproduktionen samt kalkyler och utredningar rörande utveck- lingen inom lantbruket för att få bättre underlag i bedömningen av bland annat jordbrukspoliti- kens verkningar. Slutsatser Regeringen föreslår att myndigheten avvecklas. Rege- ringen avser att överföra ansvaret för jordbruks- statistiken till från detta datum. För att täcka avvecklingskostnaderna beräknas för anslagsbehovet till samt nyttjande av anslagssparandet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det förändrade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korrigerats. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 4 019 Pris- och löneomräkning +148 Justering av -3 Minskat resursbehov -3 567 Förslag 1999 597 F3 Kostnader för livsmedelsberedskap Tabell 8.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 26 000 1999 Förslag 23 658 2000 Beräknat 24 076 1 2001 Beräknat 24 524 1 1 Motsvarar 23 658 tkr prisnivå. Livsmedelsförsörjningen är enligt beredskaps- förordningen (1993:242) en särskild funktion inom det civila försvaret. Funktionen omfattar försörjning med livsmedel inklusive vatten, reg- lerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel, livsmedelshygien samt civil veterinärverksamhet. Basen för funktionens verksamhet utgörs av näringen, dvs. jordbruket, livsmedelsindustrin och handeln samt vattenverken. är funktionsansvarig myn- dighet. Vidare har , Natur- vårdsverket och deluppgifter inom funktionen. Skillnaden mellan anslagna medel och utfall för beror på att avtal avseende vegetabiliskt fett och fettråvara inte var färdig- förhandlade . Regeringens överväganden Resultatbedömning Målet för funktionen är att trygga befolkningens försörjningen med livsmedel och dricksvatten under höjd beredskap. Om en svår påfrestning skulle inträffa i fred skall konsekvenserna för samhället minskas. Enligt totalförsvars- beslut skall funktionsmålet säkerställas genom i huvudsak andra åtgärder än beredskapslagring. Ökad vikt har lagts vid analyser av den nationella och internationella utvecklingen inom funktio- nen, planering för en anpassningsperiod samt information och övning. Förutsättningar för att näringslivet skall kunna upprätthålla sin verk- samhet även under höjd beredskap måste skapas. Övning är viktigt för att kunna klara svåra på- frestningar på samhället i fred. En anpassningsplan för funktionen har ut- arbetats. Den omfattar åtgärder för en uppbygg- nad av lager i norra delarna av landet, såväl lager i partihandeln som beredskapslager av vissa livs- medelsråvaror. Vidare bevaras vissa lagerutrym- men med specialutrustning och viss lagring av strategiskt viktiga produkter fortsätter. Anpass- ningsplanen har realiserbarhetsprövats inom ramen för funktionens verksamhetsområde. Avvecklingen av beredskapslagren går plan- enligt. Intäkterna från lagerutförsäljningar har inlevererats till statskassan. Det svenska EU-medlemskapet innebär att har begränsade möjligheter att självstän- digt påverka näringens utveckling. Inom livs- medelsindustrin pågår strukturförändringar mot ökad grad av koncentration och specialisering. Inom handeln pågår en liknade utveckling med färre distributionscentraler och minskande lagerhållning som följd. Strukturutvecklingen inom industri och han- del tillsammans med den planenliga utförsälj- ningen av beredskapslager medför att funktio- nens förmåga avseende försörjning med livsmedel bedöms vara knappt godtagbar i , även förutsatt att planerad uppbygg- nad av lager av livsmedel i kan genomföras under en ettårig uppbyggnads- period. Förmågan bedöms vara godtagbar i södra och . Gränssättande för försörjningen med dricks- vatten är el, reservvattentäkter, reservdelar och kemikalier. Vid störningar i ordinarie distribu- tionssystem har förmågan att snabbt organisera distributionen av nödvatten avgörande betydelse. I de tre storstadsområdena , och bedöms förmågan som godtagbar på gränsen till icke godtagbar. I övriga landet be- döms förmågan som godtagbar. Förmågan att förhindra eller upptäcka sabotage med B- stridsmedel bedöms inte som godtagbar. Slutsatser Regeringens bedömning utifrån de underlag som myndigheten lämnat är att de åtgärder som vid- tagits i syfte att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. För att minska den osäkerhet som råder om den faktiska förmågan för funktionen, även efter en anpass- ningsperiod, och därmed om önskvärd förmåga kommer att kunna nås under försvarsbesluts- perioden bör även realiserbarheten av den fram- tagna anpassningsplanen så långt möjligt prövas på ett mer övergripande sätt. Regeringens sam- mantagna bedömning är att verksamheten inom funktionen bör bedrivas på liknande sätt och i samma omfattning som under innevarande bud- getår. Regeringen har tidigare redovisat sin avsikt att återkomma till frågan om den centrala bered- skapsadministrationen avseende vattenförsörj- ning. Målsättningen bör vara, liksom inom andra områden, att den s.k. ansvarsprincipen skall gälla, dvs. att den myndighet som ansvarar för en verk- samhet i fred även skall bära ansvaret under höjd beredskap. Inom EU håller man på att ta fram ett rådsdirektiv vars syfte är att skapa ett ramverk för skydd av yt- och grund- vatten samt bidra till god vattenkvalitet. I anslut- ning till att detta direktiv införs kommer den administrativa/organisatoriska frågan att be- handlas. Regeringen anser att direktivets in- förande bör inväntas och dess konsekvenser be- aktas innan frågan om det centrala ansvaret kan lösas. Regeringen avser att senare ge berörda myn- digheter i uppdrag att redovisa i vilken utsträck- ning de mål för distributionen av vatten, i de fall ordinarie distribution inte kan upprätthållas, har uppnåtts. Regeringen bedömer att kan sparas genom att verksamheten ominriktats. Därutöver bör anvisade medel för Jordbruks- verkets förvaltningskostnader för livsmedels- beredskapen i sin helhet anvisas under anslaget B1 . Mot bakgrund av ovanstående bedömer rege- ringen anslagsbehovet till för . bedöms an- slagsbehovet vara oförändrat i fasta priser. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 28 614 Pris- och löneomräkning +544 Minskat resursbehov -3 000 Överföring till anslaget B1 -2 500 Förslag 1999 23 658 F4 Livsmedelsstatistik Tabell 8.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 27 000 1999 Förslag 24 588 2000 Beräknat 25 005 1 2001 Beräknat 25 506 1 1 Motsvarar 24 588 tkr prisnivå.