prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Detta vittnar om en hög kvalitet i forskningen, som är i ett skede av stark utveckling. Högskolorna har betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet och offentlig verksamhet, för tekniköverföring och forskningsinformation, men också för den regionala rekryteringen till högre utbildning och tillgång till kvalificerad arbetskraft i regionen. Forskningsresurserna har också betydelse för kvaliteten inom den högre utbildningen (avsnitt 5.2). Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en mycket väsentlig del av de konstnärliga högskolornas verksamhet och höjer grundutbildningens kvalitet. Resurser Resurserna för forskning vid högskolorna uppgår till . B54 Sunet Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utgift 73 295 Anslags- sparande 102 638 1998 Anslag 37 292 Utgifts- prognos 68 000 1999 Förslag 34 995 2000 Beräknat 76 2701 2001 Beräknat 129 6622 1 Motsvarar 74 995 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 124 995 tkr prisnivå. svarar för administrationen av universitetsdatornätet (Sunet). svarar även för in- och utbetalningar som rör Sunet samt att budgetunderlag och årsredovis- ningar för Sunet bifogas budgetunderlag och årsredovisning. Verket har utsett en särskild styrelse för Sunet och till den överlämnat att besluta om inriktning och genomförande av verksamheten. Sunets huvuduppgift är att svenska universitet och högskolor skall få tillgång till nationell och internationell datakommunikation. Målet är att erbjuda universitet och högskolor de tjänster som de efterfrågar inom datakommunikationsområdet. Genom statsmakternas beslut har Sunet även tilldelats ett ansvar för att de statliga museerna, länsmuseerna och de kommunala huvudbiblioteken ges möjlighet att på lämpligt sätt ansluta sig till Internetuppkoppling via Sunet. Mot denna bakgrund har statsmakterna erbjudit de kommunala organen en anslutning till Sunet under varav staten svarar för kostnaden . För beräknades under anslaget varav avsåg medel för den löpande driften av Sunet som hänför sig till universiteten och högskolorna och de statliga museerna. Resterande medel, , som anvisades engångsvis avsåg statens åtagande att finansiera kostnaderna för anslutning av länsmuseerna, länsbiblioteken och de kommunala huvudbiblioteken till Sunet av . Vidare anvisades ett engångsbelopp om under /96 att användas under minst en treårsperiod för den statliga delen av utbyggnaden och uppgraderingen av Sunet. Det uppkomna anslagssparandet hänförs dels till att den planerade uppgraderingen av nätet förskjutits framåt i tiden, dels till att avtalet med teleoperatören för anslutning av de kommunala biblioteken blev klart först . Översikt Tusental kronor BUDGETÅR ANSLAGSMEDEL/ÄNDAMÅL 1995/96 30 000 medlen var anvisade under anslaget C51 15 810 Särskilt beslut om medel för andel av kostnaden för NORDU-net 66 000 Engångsanvisning på tilläggsbudget. Avser driftmedel i samband med uppgraderingen av nätet. 1997 100 000 Av beloppet utgör engångsanvisning för anslutning av kommunala bibliotek och länsmuseer. 1998 37 292 Avser medel för driften av Sunet för högskolesektorn. Regeringens överväganden Sunet har i en särskild skrivelse till regeringen redovisat en utvecklingsplan avseende treårsperioden 2001. I planen framhålls att Sunet blivit ett nät som används av alla kategorier inom högskolesektorn. Inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena har användningen av datornät ökat betydligt och den fortsätter att öka. och högskolor har börjat ansluta studenter i stor skala och räknar med att kunna erbjuda samtliga studenter . Sunet har dessutom efter uppdrag av regeringen slutit ett avtal om uppringd Internettjänst för alla studenter till en kostnad om . Detta kommer sannolikt att medföra att användningen intensifieras. Sunet utnyttjas av ca 37 000 anställda och 140 000 studenter. En mer utförlig beskrivning om Sunet har lämnats i regeringens skrivelse (1998/99:2) Informationssamhället inför 2000-talet. Den ökande användningen av nätet i kombination med att nätet kommer att utnyttjas för nya typer av tillämpningar, exempelvis bildöverföring, distansutbildning m.m. kommer att medföra att kapaciteten på nätet måste byggas ut. Utbyggnadsbehoven gäller både inom och de internationella förbindelserna till framför allt . De internationella förbindelserna hanteras inom ramen för NORDU- netsamarbetet. Sunet redovisar ett anslagsbehov om varav ca avser de internationella förbindelserna. Anslaget för är beräknat till ca . För beräknas anslaget att förstärkas med och för med ytterligare . Regeringen anser att den utveckling som har redovisat för Sunet bör genomföras om de beräknade trafikvolymerna håller. Det innebär att universiteten och högskolorna själva måste finansiera merparten av kostnaden för Sunet . Regeringen föreslår därför att /Sunet ges rätt att ta ut en avgift för att klara finansieringen. Den avgiftsfinansierade delen kan beräknas till vilket utgör i förhållande till de statliga högskolornas totala intäkter under ett budgetår. Den avgiftsfinansierade kostnaden skall enligt regeringen fördelas mellan universiteten och högskolorna i proportion till högskolesektorns totala intäkter. Avgiften skall baseras på uppgifter avseende . Betalningen till Sunet skall ske förskottsvis en gång per kvartal. För budgetåren 2000 och 2001 kommer avgiften att minska i och med att anslaget till Sunet ökar. B55 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Anslag 1 549 946 Anslags- sparande 0 1998 Anslag 1 568 174 Utgifts- prognos 1 568 174 1999 Förslag 1 056 1611 2000 Beräknat 542 8401,2 2001 Beräknat 557 2801,2 1 Av beräkningstekniska skäl redovisas här en besparing enligt texten i det följande. 2 Motsvarar 526 161 tkr prisnivå. Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Regeringen har i budgetpropositionen för redovisat att en besparing om skall tas ut . Av beräkningstekniska skäl har besparingen redovisats på anslaget. Besparingsbeloppet är kostnadsläge. Den nämnda besparingen har redovisats i vårpropositionen 1998. Anslaget har utökats med genom att motsvarande besparing i stället tas ut dels inom utgiftsområde 15 Studiestöd, dels genom neddragning av andra anslag inom utg. omr. Resterande besparing på ligger kvar på anslaget B55. För att tillgodose utgiftsbehovet föreslås att förs till anslaget från reservationer och anslagsparande på nedan angivna anslag. Orsaken till att medel kan dras från de aktuella anslagen är främst att antalet studenter i s.k. NT-utbildning, basår och aspirantutbildning blev lägre än vad som planerades från början. Anslagen som kommer att beröras av indragning är för /96: C43 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., anslagsposten 2. i , , C46 Övriga utgifter inom grundutbildning, anslagsposten 2. Basår, , anslagsposten 5. Aspirantutbildning, samt anslagsposten 7. NT-utbildning , C47 Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning, anslagsposterna 1:18, 2:10 samt 3 motsvarande totalt samt för anslagen B1 B42 avseende anslagssparande för det särskilda åtagandet för s.k. NT-utbildning motsvarande totalt . Regeringens överväganden Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. Medicinsk utbildning och forskning Tusental kronor ANSLAGS- SPARANDE1 ANSLAG 19992 Odontologisk utbildning och forskning Tusental kronor ANSLAGS- SPARANDE1 ANSLAG 19992 36 353 1 Totalt anslagssparande 530 000 tkr. 2 Totalt anslag 1999 1 056 161 tkr. Regeringen tillkallade en utredare med uppdrag att biträda med att genomföra en översyn och omförhandling av avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. (Se vidare under avsnitt 5.3.3). C1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utgift 194 404 Anslags- sparande 38 912 1998 Anslag 127 667 Utgifts- prognos 146 765 1999 Förslag 129 113 2000 Beräknat 131 3711 2001 Beräknat 133 6661 1 Motsvarar 129 113 tkr prisnivå. är central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor med offentlig huvudman samt enskilda anordnare av utbildning på högskolenivå vilka har tillstånd att utfärda examina. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för verksamhet är att genom uppföljning, utvärdering och tillsyn bidra till att förbättra och förnya den högre utbildningen och forskningen vid universitet och högskolor. Av årsredovisningen framgår att inom verksamhetsgrenen nationella kvalitetsbedömningar har behandlat ett stort antal ansökningar om examensrätt samt drygt 40 ansökningar som rör professurer. Vidare pågår ett arbete med att granska och bedöma kvalitets-arbetet vid samtliga statliga universitet och högskolor, vilket skall slutföras under en treårspe-riod. Verket har också genomfört fyra stora nationella utvärderingar och ytterligare fyra har påbörjats. Huvuduppgiften inom verksamhetsgrenen beskrivning och analys är att, med utgångspunkt i verkets ansvar för högskolestatistiken, ta fram en årsrapport för hela högskolesektorn. En viktig del i denna uppgift är att följa universitets och högskolors arbete med jämställdhet. I sin uppgift som tillsynsmyndighet bidrar verket till att öka rättssäkerheten för den enskilde genom att påpeka och diskutera brister och problem med berört lärosäte. En betydande del av verkets tillsynsärenden har initierats efter anmälningar från enskilda. Vidare har verket följt upp tidigare tillsynsärenden för att öka kvaliteten i arbetet. När det gäller verksamheten stöd och utvecklingsinsatser för universitet och högskolor har verket genom bidragit till förnyelsen av undervisningen. En viktig uppgift har varit att fördela särskilda medel för prioriterade ändamål, t.ex. medel för forskningsanknytning av lärarutbildningen och medel för att ge utrymme för konstnärliga perspektiv i de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna. I verksamhetsgrenen rekrytering till högre utbildning ingår att övergripande informera om lärosätenas kursutbud och om möjligheter att läsa vid utländska lärosäten. har också ansvar för att fastställa vissa regler för tillträde till högre utbildning och ansvar för högskoleprovet. Bland verkets uppgifter inom verksamhetsgrenen internationell rörlighet ingår att svara för bedömningar av utländska högskoleutbildningar i enlighet med de internationella konventioner som har skrivit under. Antalet ansökningar om sådana bedömningar har minskat något, men ligger fortfarande högt med drygt 1 800 ärenden . är också administrativt ansvarig för universitetsdatornätet Sunet. svarar även för kanslistödet till och samtliga kostnader för och . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT Utfall 1997 19 165 19 864 -699 Prognos 1998 17 575 19 000 -1 425 Budget 1999 17 575 19 000 -1 425 inrättades och har successivt fått ett större ansvarsområde. Arbetet med att utvärdera och säkra högskoleutbildningarnas kvalitet har tillsammans med tillsynsuppgiften varit de centrala uppgifterna. har också på regeringens uppdrag fullföljt ett flertal utredningar. har fått regeringens uppdrag att analysera riskerna i samband med 2000- och ge stöd åt universitet och högskolor vid genomförande av anpassningsåtgärder. Rapport skall lämnas . Slutsatser De mål som har lagts fast för bör gälla även för . C2 Verket för högskoleservice Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utgift 4 949 Anslags- sparande 5 051 1998 Anslag 9 892 Utgifts- prognos 12 000 1999 Förslag 10 177 2000 Beräknat 10 3541 2001 Beräknat 10 5321 1 Motsvarar 10 177 tkr prisnivå. Regeringens överväganden Resultatinformation Den samordnade antagningen till grundläggande högskoleutbildning som Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för har ökat kraftigt i omfattning. Antalet sökande till de utbildningar som VHS ansvarade för ökade från 130 1996 till närmare 174 1997. En förklaring till den kraftiga ökningen är att VHS tagit över antagningen till de medellånga vårdutbildningarna från . Om denna grupp räknas bort var ökningen . Tyngdpunkten i VHS arbete ligger i antagningen till höstterminen. antog VHS studenter till 1 433 utbildningsprogram som kan jämföras med antagningen till , som omfattade 162 program. Upphandlingsverksamheten fortsätter också att öka. Antalet uppdrag, som överstiger de tröskelvärden som fastställts av EU, var 70 och den totala omsättningen av dessa . Den produktivitetsökning som har åstadkommits bl.a. genom VHS utvecklingsprojekt nytt antagningssystem medför att VHS kan sänka kostnaden per sökande för . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT Utfall 1997 48 588 57 487 -8 899 Prognos 1998 52 000 50 000 2 000 Budget 1999 53 800 51 800 2 000 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utgift 298 114 Anslags- sparande 1 200 1998 Anslag 313 924 Utgifts- prognos 315 000 1999 Förslag 313 566 2000 Beräknat 319 1321 2001 Beräknat 324 4801 1 Motsvarar 313 566 tkr prisnivå. har regeringen utökat Centrala () förvaltningsanslag med anledning av de ökade ärendevolymer som uppkommit till följd av regeringens satsning på vuxenutbildning i samband med och högre utbildning. Resurserna avser också utveckling av datasystemen inför omläggningen till ett nytt studiestödssystem . Anslagsmedlen för är sammantaget . Utöver detta har räntekontokredit och låneram utökats med sammanlagt . I tilläggsbudget för föreslås en ytterligare anslagsökning om med anledning av förändrade aviseringsdatum och ökade kostnader inom återbetalningsverksamheten. Regeringens överväganden Resultatinformation CSN:s årsredovisning för visar att myndigheten har haft vissa svårigheter att uppfylla de för myndigheten fastställda målen. Genom regeringens satsning på utbyggnad inom högskolan och vuxenutbildning inom ökade pressen kraftigt på CSN . Det stora antalet studerande som sökte det särskilda utbildningsbidraget krävde betydande arbetsinsatser. Det totala antalet ansökningar om studie-stöd har ökat under föregående år. har CSN fått ökade resurser och har därmed kunnat förbättra sin service till de studerande och låntagarna. Vid höstterminens början 1998 har myndigheten med marginal klarat de uppställda målen om tre veckors handläggningstid och att besvara av telefonsamtalen. Antalet personer som får studiestöd beräknas uppgå till nästan en miljon och antalet låntagare till sammanlagt 1,2 miljoner personer. Den ökande andelen vuxenstuderande bedöms, som pågår, uppvisa fortsatt hög efterfrågan på vuxenstudiestöd. Kraven på studiestöds-administrationen har ökat och förväntas öka ytterligare. Regeringen tillkallade en särskild utredare som fick uppdraget att göra en översyn av CSN:s nuvarande organisation och resursbehov för administrationen av myndighetens samtliga verksamheter (Dir. 1997:143). Uppdraget skall slutredovisas . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor OFFENTLIG- RÄTTSLIG VERKSAMHET INTÄKTER TILL INKOMSTTITEL (SOM INTE FÅR DISPONERAS) INTÄKTER SOM FÅR DISPONERAS KOSTNADER RESULTAT Utfall 1997 82 000 146 000 168 000 -23 0001 Prognos 1998 85 000 147 000 163 000 -16 0002 Budget 1999 88 000 171 500 193 000 -21 500 1 1997 täcktes underskottet med anslagsmedel. 2 Anslagsmedel har tillförts för det beräknande underskottet för . Avsikten är att återbetalningsverksamhetens administrationskostnader skall täckas av intäkter från avgifter. För att uppnå de ekonomiska målen för verksamheten höjs expeditionsavgiften inom återbetalningsverksamheten från vilket ger en resursförstärkning på . Kostnaderna för beräknas till men endast förväntas inflyta. Detta beror på att en andel av låntagarna inte betalar sina avgifter. Dessa avgifter ligger som en utestående fordran. Kostnadsökningen 1999 beror i huvudsak på kostnader för systemanpassning. Regeringen planerar att skapa en mer långsiktig lösning av finansieringen av återbetalningsverksamheten i samband med den aviserade reformen 2000. Inkomster till CSN avseende uppläggningsavgifter, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter beräknas till . Revisionens iakttagelser har påpekat att myndigheten överskred anslagsposten 2 (svux) under anslaget A3 Vuxenstudiestöd, utg. omr. Regeringen har uppmärksammat frågan och beslutat att medel års anslagssparande skall föras till anslagspost 2 (svux) för att täcka kreditutnyttjandet. Regeringen avser att noga följa utvecklingen. Slutsatser Regeringens satsning på utbildning har ökat arbetsbelastningen avsevärt för CSN. har handläggningssituationen trots detta varit god och de satsningar som gjorts un-der har givit snabba resultat. Anslagsnivån för är dock lägre och myndighetens resurser kan komma att behöva ses över återigen. Detta kommer i sådana fall att ske i samband med vårpropositionen 1999 efter det att den av regeringen tillsatta utredaren redovisat sina slutsatser och i samband med den aviserade reformen 2000. 7 Nationella och internationella forskningsresurse 7.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning avseende medel för bl.a. forskningsråd, vissa forskningsinstitut, nationella forskningsbibliotek och europeiskt forskningssamarbete. Utveckling och spridning av kunskap liksom en höjning av den allmänna kunskapsnivån i samhället prioriteras av regeringen. Utbyggnaden av den högre utbildningen är en förutsättning för att utnyttja den kunskap som genereras genom forskning och utvecklingsarbete. Grundforskning har en avgörande roll för att skapa den kunskapsbas av hög kvalitet och relevans som på olika sätt kan utnyttjas i samhället och förbättra människors livsvillkor. De av beslutade forskningspolitiska målen för forskningen och riktlinjerna för forskningspolitiken (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 99) följs upp på en rad skilda sätt. Regeringen har givit myndigheterna i uppdrag att arbeta vidare med vissa centrala frågor såsom tvärvetenskap, jämställdhet, forskningens samhällsrelevans och nytta, forskningsinformation och att stimulera yngre forskare att i större utsträckning bidra till forskningens utveckling. Regeringen har också tillsatt parlamentariska utredningar för att belysa vissa särskilt viktiga frågor. Pågående utredningar Forskning 2000 som forskningsbehoven och möjligheterna ökar, skärps kraven på prioriteringar, profilering och samarbete. Samspelet mellan forskningen och samhället i övrigt blir en alltmer central fråga. Ett ökande internationellt forskningssamarbete och den snabba utvecklingen av informationstekniken är också förändringar som får stor betydelse för forskningen. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av den svenska forskningspolitiken (U 1997:09, dir. 1997:67). Kommittén har antagit benämningen Forskning 2000. Uppdraget till Forskning 2000 sammanfattas i direktiven i fem punkter. Utredningen skall - analysera de svenska statliga forskningsinsatserna med utgångspunkt från samhällets behov och forskningens möjligheter, - analysera ansvarsfördelningen mellan statsmakterna och myndigheterna, mellan myndigheterna och andra finansiärer liksom mellan myndigheterna inbördes, - lämna förslag till övergripande och långsiktig inriktning av de statliga forskningsinsatserna inför den planeringsperiod som inleds , - lämna övergripande förslag rörande utformning av forskningsorganisation och ansvarsfördelning mellan berörda organ samt - lämna förslag som främjar nära samverkan och ömsesidigt kunskapsutbyte mellan universitet och högskolor och samhällslivet i övrigt. Forskning 2000 har genom tilläggsdirektiv (dir. 1997:1454) fått i uppdrag att följa upp hur de små och medelstora högskolorna utnyttjar tilldelade anslagsmedel samt föreslå kriterier för den framtida fördelningen av forskningsmedel. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Forskningsetik Med hänsyn till de forskningsetiska frågornas stora betydelse för forskning och samhälle och till den senaste tidens debatt i och i andra länder om konsekvenserna av utvecklingen inom cell- och molekylärbiologin har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté för att utreda etiska frågor i forskningen (U 1997:11, dir. 1997:68). Kommittén skall analysera vilka etiska frågor som uppstår i forskningsprocessen och med denna utgångspunkt granska utbildningen i forskningsetik men också överväga andra åtgärder som kan öka medvetenheten om etiska frågor i forskningen. Kommittén skall analysera problematiken kring forskningsfusk och vetenskaplig oredlighet. Vidare skall kommittén se över det nuvarande systemet för forskningsetisk granskning och föreslå utformning av forskningsetisk granskning av sådana projekt som innefattar användning av personnummer. Utvecklingen i andra länder skall belysas och konsekvenser för av internationella konventioner skall beaktas. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Bioteknik Biotekniken utnyttjas redan i många olika sammanhang. Den väcker stora förväntningar för framtiden men också farhågor. En fortsatt snabb utveckling kan förutses och bioteknikens ekonomiska betydelse förväntas öka. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som skall lämna förslag till en övergripande svensk politik för tillämpningen av den moderna biotekniken (U 1998:01, dir. 1997:120). Kommittén skall studera bioteknikens möjligheter och risker i ett framtidsperspektiv. Kommittén skall bedöma möjligheter när det gäller industriell utveckling inom bioteknikområdet och granska den nuvarande myndighetsorganisationen för tillsyn, tillståndsgivning och information. En viktig fråga är hur behovet av kunskap och diskussion om etiska aspekter av biotekniken bättre skall kunna tillgodoses . Utredningen skall arbeta öppet och bl.a. anordna debatter och "hearings". Uppdraget skall redovisas till regeringen . Anslagsfrågor Redan i budgetpropositionen /96 aviserades en besparing om för avseende verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser. Det angavs inte i propositionen hur besparingen skulle genomföras. I budgetpropositionen aviserades en besparing om för på resurserna för forskning. Av budgetpropositionen framgår att besparingen främst avser deltagande i internationella forskningsorganisationer. Regeringen aviserade även en översyn av deltagande i storskaligt internationellt forskningssamarbete. Direktiven för en kommitté med uppdrag att genomföra denna översyn beslutades (dir. 1996:91). Kommitténs betänkande presenterades (SOU 1997:69). har, efter förslag från regeringen i budgetpropositionen , beslutat om vissa besparingar på bl.a. resurserna för medlemskapen i internationella forskningsorganisationer samt för dyrbar vetenskaplig utrustning uppgående till ca . Av budgetpropositionen framgår att av besparingen om bör avse resurserna för medlemskapen i de internationella organisationerna. Besparingen på de internationella forskningsresurserna (ca på Naturvetenskapliga forsk- ningsrådets forskningsanslag och ca på anslaget för rymdforskning) har under kompenserats och kommer likaså under att kompenseras genom att ansvarig myndighet ges dispositionsrätt till anslagssparande från det tidigare anslaget D 18. Vidare beslutades om en permanent minskning med av medlen för dyrbar vetenskaplig utrustning och högpresterande datorsystem. En omläggning av finansieringssystemet för denna utrustning innebär en temporär besparing. Dessa åtgärder har gjort det möjligt att senare- lägga effekterna av besparingarna . Regeringen beräknar vidare att återföra till anslaget för dyrbar vetenskaplig utrustning. Återföringen finansieras inom utgiftsområdets ram. Regeringen avser att återkomma till när det gäller hur besparingarna skall fördelas. Vid denna fördelning kommer förslagen från utredningen 2000 och från den särskilda arbetsgrupp inom departementet som utreder vissa frågor om hur universitetens och högskolornas resurser skall samordnas och utnyttjas effektivt, att beaktas.