prop · GM03105 · 1999-01-01 00:00:00 — Finansieringsprincipen innebär också att statsbidragen bör minska om kommunerna fråntas skyldigheter eller om de till följd av regelförändringar får möjlighet att bedriva en mer kostnadseffektiv verksamhet. Regeringens bedömning är att finansieringsprincipen gäller för den aviserade avgiftshöjningen för en elev i specialskolan. Det innebär att ett belopp motsvarande den ökade avgiftsintäkten för staten skall tillföras det generella statsbidraget till kommunerna. Avgiftshöjningen bör träda i kraft . Beräknat med utgångspunkt i nuvarande förhållan- den skulle regleringen, på helårsbasis, innebära att ca förs till det generella statsbidraget. Inom utgiftsområdet 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg innebär förslagen att för elev vid Rh-anpassad gymnasieutbildning införs en skyl- dighet för elevens hemkommun och hemlandsting att erlägga ersättning för boende och omvårdnad i boendet respektive habilitering. Det innebär att ett belopp motsvarande statens minskade kostnader skall tillföras de generella statsbidragen till kommunerna och landstingen. Beräknat med utgångspunkt i nuvarande förhållanden skulle regleringen, på helårsbasis, innebära att ca förs till det generella statsbidraget. 11 Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i skollagen 1 kap. 2 § Ändringen i sista meningen i andra stycket har behandlats i avsnitt 5.1. Den innebär att det tydligare markeras att det snarare kan vara i elevens omgivning som åtgärder behöver vidtas än hos eleven själv. 6 § Ändringen innebär att specialskolan inte längre skall finnas som skolform för barn som är syn- eller talskadade. 3 § I paragrafen anges vilka barn som skall tas emot i de olika skolformerna. Ändringen i tredje stycket är en följd av att specialskolan inte längre skall vara en skolform för barn som är syn- eller talskadade och innebär att dessa barn inte längre skall tas emot i specialskolan. 27 § Ändringarna i paragrafen är i huvudsak redaktionella. Dock avses visas i den nya punkten 1, vars innehåll behandlats i avsnitt 7.2.1, att ett rörelse- hinder skall vara allvarligt även när det är fråga om att bedöma ett rörel- sehinder i kombination med ett annat funktionshinder. Den innehållsmäs- siga ändringen i den nya punkten 1 innebär vidare att uttrycket reguljär studiegång byts mot ett nationellt eller specialutformat program . I den nya punkten 3 byts uttrycket särskilda omvårdnadsinsatser i form av habilitering mot behov av habilitering . 28 § Ändringen innebär att gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning även kan anordna specialutformade program. Vidare ändras behörighetsvillko- ren för ungdomar som söker till Rh-anpassad utbildning. Ungdomarna skall enligt den föreslagna punkten 1 ha slutfört sista årskursen i grund- skolan i stället för som tidigare ha avslutat grundskoleutbildning. Det nu valda uttrycket har slutfört sista årskursen i motsvarar det som enligt 5 § gäller för mottagande till nationella och specialutformade program. I och med kravet att ungdomarna skall ha slutfört sista årskur- sen i ställs ett kompetenskrav för att få börja på ett nationellt eller specialutformat program på en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Enligt den föreslagna punkten 3 ställs som villkor att den sökande även skall uppfylla de övriga behörighetsvillkor som regeringen eller den myndighet regeringen bestämt föreskrivit för utbildningen. Som framgår av avsnitt 7.2.2 har regeringen för avsikt att föreskriva att de kunskaps- relaterade behörighetsvillkoren som stadgas i 5 § 1 även skall gälla för sökande till Rh-anpassad utbildning. Dock avser regeringen att meddela föreskrifter om avvikelser från dessa krav i enlighet med vad som sagts under nämnda avsnitt. 30 § Förslaget innebär att det tidigare andra stycket tas bort. Innehållet i det borttagna stycket skall i stället föras in i förordningen (1990:1110) med instruktion för . 31 § Av förarbetena till lagrummet (prop. 1989/90:92 s. 29) framgår bl.a. att omvårdnadsinsatserna i boendet och habiliteringen skall tillhandahållas kostnadsfritt för eleven. Den nu föreslagna ändringen innebär ingen änd- ring i sak utan endast ett förtydligande med avseende på att avgiftsfrihe- ten i aktuellt avseende gäller för eleverna. 31 a § Paragrafen är ny och innehållet har behandlats i avsnitt 7.2.4. Hemkom- munen åläggs i första stycket en ersättningsskyldighet för kostnader för boende och omvårdnad i boendet. Ersättningen skall utges till den hu- vudman som staten har avtal med om att ansvara för elevhemsboendet. Landstingen åläggs en ersättningsskyldighet för kostnader för habilitering som på motsvarande sätt skall utges till den huvudman som staten har träffat avtal med om att ansvara för habiliteringen. I andra stycket ges regeringen eller den myndighet regeringen be- stämmer ett bemyndigande att meddela föreskrifter om sådan ersättning som avses i första och andra styckena. 32 § Ändringen är en följd av att det i 28 § nu stadgas att gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning även kan anordna specialutformade program. 33 § Ändringen i andra stycket görs till följd av vad som stadgas i den nya 31 a §. Hemkommunen skall även fortsättningsvis inte ha någon skyldig- het att utge stöd till inackordering enligt denna paragraf för elever som genomgår Rh-anpassad utbildning. Tredje stycket är nytt. Det nya stycket innehåller en hänvisning till 31 a § där det finns bestämmelser om hemkommunens skyldighet att utge ersättning för vissa kostnader i samband med att en elev från den egna kommunen genomgår Rh-anpassad utbildning. 7 § Innehållet i den tidigare punkten 2 tas bort och i övrigt ändras första stycket redaktionellt. Den innehållsmässiga ändringen av första stycket är en följd av den ändring som görs i 7 kap. 6 § andra stycket. 1 § I paragrafens första stycke anges specialskolans grundläggande syfte. Ändringen är en följd av att specialskolan inte längre skall vara en skol- form för barn som är syn- eller talskadade. Andra stycket tas bort vilket föranleds av ändringen i 6 § (jämför kommentaren till nämnda paragraf). 5 § Utbildningen i specialskolan skall vara organiserad i skilda enheter. om enheter av specialskolan och deras upptagningsområden finns i specialskoleförordningen (1995:401). Ändringen i andra meningen i första stycket har behandlats i avsnitt 6.4.2 och innebär att det inte längre skall finnas en styrelse för varje en- het utan enheterna skall organiseras under en och samma styrelse. Andra stycket tas bort. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 6.4.2, görs eftersom möjligheten att anordna utbildning i särskilda klasser (externa klasser) i upphör. 6 § Andra stycket tas bort eftersom möjligheten att efter fullgjord skolplikt erbjudas annan utbildning i specialskolan upphör. Ändringen har be- handlats i avsnitt 6.2. 8 § Ändringen i paragrafen föranleds dels av en tidigare felaktig hänvisning till 4 §, dels av ändringen i 6 §. 1 § Ändringen är en följd av ändringen i 7 kap. 5 § första stycket, dvs. att ansvaret för specialskolorna sammanförs under en gemensam styrelse. 3 a § Paragrafen är ny och reglerar placeringar vid resurscenter. Bestämmelsen har behandlats i avsnitten 6.3.1 och 6.3.2. Första meningen i första stycket innebär att barnet fullgör sin skolplikt vid vistelsen i resurscentret. Hemkommunen åläggs i andra stycket en skyldighet att till staten be- tala ersättning för vissa kostnader för den som fullgör sin skolplikt vid resurscentret. I tredje stycket ges regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer ett bemyndigande att meddela föreskrifter om verksamheten vid sådana resurscenter samt meddela föreskrifter om undantag från bestäm- melsen i andra stycket och om ersättningens storlek. 7 § Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär att och länssty- relserna skall ha tillsyn över elevhemsboende vid Rh-gymnasierna, speci- alskolor, resurscenter som avses i 10 kap. 3 a § samt vid utbildning för elever med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. Den nya paragrafen har tillkommit med bestämmelserna om tillsyn i 25 § och 26 § första stycket lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade som förebild. Punkt 2 innebär att synskadade elever som har tagits emot i specialskolan före skall beredas möjlighet att fullfölja sin utbildning i enlighet med bestämmelserna i dess äldre lydelse. Punkt 3 innebär att talskadade elever som har tagits emot i specialsko- lan före skall beredas möjlighet att fullfölja sin utbildning i enlighet med bestämmelserna i dess äldre lydelse. Punkt 7 innebär att elever som har tagits emot i specialskolan för ut- bildning i särskilda klasser före skall beredas möjlighet att fullfölja sin utbildning i enlighet med bestämmelserna i dess äldre lydelse (jämför avsnitt 6.4.2 och 9). Punkt 8 innebär att elever som har tagits emot i specialskolan efter skolpliktens upphörande före skall beredas möjlighet att fullfölja sin utbildning i enlighet med bestämmelserna i dess äldre lydelse (jämför avsnitt 6.2 och 9). Sammanfattning av delbetänkandet Gymnasieutbild- ning för vissa ungdomar med funktionshinder (SOU 1996:167) Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) har haft som uppdrag att utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mel- lan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksam- heten. I detta delbetänkande behandlas den riksrekryterande gymnasieut- bildningen för döva, hörselskadade och rörelsehindrade. Inledning Utgångspunkter för kommitténs arbete har varit de skol- respektive han- dikappolitiska målen. För gymnasieskolan innebär detta att alla ungdo- mar skall ha lika tillgång till en likvärdig utbildning samt att varje individ bör mötas utifrån sina skilda förutsättningar och behov. De handikappo- litiska målen baseras på alla människors lika värde och lika rätt och syftar till full delaktighet och jämlikhet. Enligt bör utbildningen av ungdomar med funktionshinder vara en integrerad del av den ordinarie utbildningen. Lösningar med särskilda skolor eller under- visningsgrupper bör utgöra undantag, i första hand för döva och döv- blinda. Med dessa utgångspunkter, samt mot bakgrund av kravet på en effektiv resursanvändning, bör flertalet ungdomar med funktionshinder få sin gymnasieutbildning i hemkommunens gymnasieskola eller inom dess samverkansområde. Undantag från denna närhetsprincip bör vara få och väl motiverade. Kommittén har också tagit i beaktande att både gymnasie- och handi- kappreformerna har genomförts sedan de riksrekryterande gymnasiesko- lorna för vissa ungdomar med funktionshinder kom till. Sammantaget innebär dessa att möjligheterna för ungdomar med svåra funktionshinder att studera i den egna kommunen eller dess samverkansområde har ökat. Det gäller med undantag för de döva och hörselskadade ungdomar som är beroende av att få sin utbildning på teckenspråk. Personkretsen Kommittén föreslår att personkretsen vid RGD/RGH preciseras till att gälla från hela landet härrörande döva och gravt hörselskadade ungdomar i behov av teckenspråk som undervisningsspråk, ungdomar med grava hörselskador som trots användningen av tekniska hjälpmedel och övriga stödinsatser har svårigheter att följa undervis- ningen i gymnasieskola i hemkommunen eller inom dess samverkans- område. På motsvarande sätt föreslås att personkretsen vid den Rh-anpassade gymnasieutbildningen preciseras till att gälla från hela landet härrörande ungdomar som utöver svårt rörelsehinder har behov av så omfattande habiliteringsinsatser under skoltid att de inte kan genomföra studierna i gymnasieskola i hemkommunen eller inom dess samverkansområde. Bakgrunden är att dagens reglering är otydlig både avseende person- kretsen för RGD/RGH och för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen. Avsikten är att verksamheterna vid de riksrekryterande gymnasieskolorna för döva, hörselskadade och svårt rörelsehindrade bör förbehållas de elever som har de allra största behoven. Även vad gäller erbjudandet om boende och omvårdnad i anslutning till den Rh-anpassade utbildningen är lagstiftningen otydlig vad gäller målgrupp. Därför föreslås att erbjudandet bör preciseras att gälla om av- ståndet till elevens hem omöjliggör dagliga hemresor. Elever som av andra skäl inte kan bo hemma omfattas av kommunens ansvar enligt so- cialtjänstlagen eller LSS. Inget hindrar en kommun att köpa plats i det elevhem som är knutet till den Rh-anpassade utbildningen för en elev från orten. Kommittén avvaktar med att lägga förslag om hur utbildningssituatio- nen bäst löses för gravt språkstörda och dövblinda ungdomar. Det gäller även frågan om huruvida den första gruppen bör benämnas talskadade som i specialskoleförordningen eller språkstörda som i gymnasieförord- ningen. Utbildningsprogram viktigt att skolsystemet är tydligt och att elever med svåra rörelse- hinder så långt möjligt bör genomföra sina gymnasiestudier med samma valmöjligheter som andra elever. Kommittén föreslår därför att de Rh- anpassade gymnasieskolorna skall få anordna såväl nationella, specialut- formade som individuella program. Detta innebär i praktiken en anpass- ning till de faktiska förhållandena och bör därför inte innebära nå- gon förlängning av utbildningen vid de Rh-anpassade gymnasieskolorna. I enlighet med ovanstående synsätt menar kommittén vidare att samma behörighetskrav som från och med /99 kommer att gälla för gymnasieskolan i övrigt skall gälla även vid antagningen till RGD/RGH och de Rh-anpassade gymnasieskolorna, dvs. att eleven skall ha slutfört sista årskursen i eller motsvarande med godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik för att kunna antas till nationellt program respektive till specialutformat pro- gram. För elever utan godkända betyg i dessa ämnen finns det individu- ella programmet. Döva och gravt hörselskadade elever skall bedömas utifrån de särskilda språkkursplaner de följt i specialskolan, således utan krav på talad svenska och engelska. Till följd av att de Rh-anpassade gymnasieskolorna ges möjlighet att anordna specialutformade och indivi- duella program föreslår kommittén att möjligheterna att speci- alinrikta kursplaner vid dessa skolor tas bort. I detta sammanhang har kommittén uppmärksammat att de av rege- ringen fastslagna antagningsreglerna till högskolan inte omfattar några dispensmöjligheter till följd av funktionshinder vad gäller de grundläg- gande behörighetskraven. Kommittén förordar därför att regeringen ger högskolan möjlighet att beakta funktionshinder vid beslut om dispens från de grundläggande behörighetsvillkoren. Kommittén föreslår slutligen att det i skollagen tydliggörs att 5 kap. 13 § skollagen inte gäller för den Rh-anpassade utbildningen. Det innebär att de Rh-anpassade gymnasieskolorna inte heller kommer att ta emot elever från särskolan. Antagning Det rättighetsinslag som finns i lagstiftningen för de Rh-anpassade gym- nasieskolorna bör kunna tas bort så att verksamheten vid de Rh- anpassade gymnasieskolorna och RGD/RGH kommer att baseras på lik- artade bestämmelser. Kommittén är dock inte nu beredd att föreslå en ändring av de rörelsehindrade elevernas rätt till Rh-anpassad gymna- sieutbildning, men kan komma att återkomma till frågan i sitt slutbetän- kande. föreslås ombildas och ges i upp- gift att svara för antagningen av elever till såväl RGD/RGH som till de Rh-anpassade gymnasieskolorna. Nämnden bör enligt kommitténs upp- fattning utses av regeringen och inte överstiga elva personer, inklusive ordföranden. För att öka framförhållningen för staten som ansvarar för att det finns utbildningsplatser, för elevens hemkommun och för den en- skilde eleven föreslås att ansökningsförfarandet till den Rh-anpassade gymnasieutbildningen skall ske , året innan studierna skall inle- das, i stället för som . Vidare föreslås att beslut om antagning till RGD/RGH respektive den Rh-anpassade utbildningen, utöver en bedömning av om individen tillhör personkretsen, också skall baseras på en bedömning av kommunens tidi- gare och planerade insatser. Till ansökan skall därför enligt förslaget bi- fogas betyg, dokumentation av kommunens vidtagna åtgärder, åt- gärdsprogram samt för elever med svåra rörelsehinder en redovisning av habiliteringsbehov. Kriterier för betygsättning Både för RGD/RGH och de Rh-anpassade gymnasieskolorna gäller for- mellt samma principer för betygsättning som för övriga gymnasieskolan. Det har dock visat sig att de Rh-anpassade gymnasieskolorna i vissa fall har följt avvikande principer. Kommittén vill därför understryka att det inte finns skäl att i den Rh-anpassade utbildningen avvika från de regler som gäller för betygsättningen inom gymnasieskolan i övrigt. För elever med funktionshinder finns i vissa fall särskilda kursplaner. Det gäller för döva och gravt hörselskadade elever. I dessa fall bedöms eleverna utifrån dessa kursplaner. Det ligger inom tillsynsansvar att tillse att skolorna följer de regler som gäller för betygsättning. Uppföljning och utvärdering av det statliga verksamhetsstödet Det saknas tydliga mål för vad det statliga verksamhetsbidraget till ut- bildningen vid RGD/RGH respektive de Rh-anpassade gymnasieskolorna skall användas till. Dessutom saknas en uppföljning och utvärdering av verksamhetsbidraget. Det bör därför göras till ett myndighetsansvar att tillsammans med skolorna formulera mål för hur det statliga verksam- hetsbidraget skall användas samt utveckla instrument för att följa upp och utvärdera detta. Detta bör vara ett ansvar för som administrerar utbetalningen av bidraget. Finansiering Kommittén förordar att regeringen ser över förordningen för vissa handi- kappade elever (1992:44). Nivån i den extra ersättningen för elever vid RGD/RGH bör justeras, medan de Rh-anpassade gymnasie- skolorna bör ges möjlighet att debitera elevens hemkommun den faktiska kostnaden för assistent i skolan. debiteras hemkommunerna kostnaden för assistent i skolan för eleverna vid de Rh-anpassade gymna- sieskolorna, dock enligt olika principer. Finansieringen av boendet i elevhem m.fl. boendeformer på studieorten bör ses över. Om Sjuk- och arbetsskadekommitténs förslag att sjukbidrag eller förtidspension inte skall utbetalas genomförs ökar förutsättningarna för att åstadkomma ett likvärdigt system för olika elever med funktionshinder. Kommunernas skyldighet att genom inackorderingsbidraget ta del i finansieringen av elevernas boende vid RGD/RGH bör vidare kvarstå, i avvaktan på kommitténs slutliga förslag avseende finansiering av utbildningen. Organisation och ansvarsfördelning Det är viktigt att en samordning sker mellan de olika kompetensområden som är berörda av verksamheterna, både på central och lokal nivå. Det gäller t.ex. inom den Rh-anpassade gymnasieutbildningen som omfattar såväl utbildning, boende och omvårdnad i boendet samt habilitering. Det innebär dock inte att det krävs ett gemensamt huvudmannaskap. Ansvarsfördelningen mellan de statliga aktörerna inom området bör tydliggöras samt ges en likartad utformning för RGD/RGH respektive de Rh-anpassade gymnasieskolorna. Kommittén avvaktar till sitt slutbetän- kande med att lägga förslag om den statliga organisationsstrukturen. En form för statens samordning av styrningen av RGD/RGH och den Rh- anpassade utbildningen bör emellertid utformas, vad gäller gemensamma mål, antal platser samt uppföljning och utvärdering. Förteckning över remissinstanserna samt en samman- ställning av remissyttrandena över betänkandet Gym- nasieutbildning för vissa ungdomar med funktions- hinder (SOU 1996:167) Remissyttranden har kommit in från , Handikappom- budsmannen (HO), utbildningsstöd (Sisus), , (), Statskontoret, Riksrevi- sionsverket (RRV), , , i skolan (), , , , Centrala stu- diestödsnämnden, Studentbyrån vid , vid , i , , , , , , , läns landsting, , i län, , , , kommun, , kommun, stad, kommun, kommun, kommun, kommun, Stiftelsen , , (), , , (), , Ungdomar och Vuxna (FUB), och Ungdomar (RBU), (), (), (), , hörselskadade och språkstörda barn (DHB), (), Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO), i , Svenska Audiologiska Sällskapet, , De Unga Neurologiskt Handikappade i , Mo gård, Birgittaskolan, Kristinaskolan, Manillaskolan, Vänerskolan, Åsbackaskolan, Östervångsskolan, , Tomtebodaskolans resurscenter (TRC) samt Furuboda folkhögskola. Yttranden har dessutom kommit in från Unga hörselskadade (UH), Fö- reningen för undervisning av rörelsehindrade (FUR), (), Forum för kommunikationshan- dikapp, Föräldrar till hörselskadade barn i samt för Döva och hörselskadade (YSDH). Allmänt I betänkandet klargörs att förslagen skall ses mot bakgrund av såväl de mål som har formulerats för den svenska gymnasieskolan som för den svenska handikappolitiken samt utifrån kraven på en effektiv resursan- vändning. Kommittén menar, mot bakgrund av dessa utgångspunkter, att flertalet ungdomar bör få sin gymnasieutbildning i hemkommunens gym- nasieskola eller inom dess samverkansområde. Undantagen från när- hetsprincipen bör vara få och väl motiverade. Kommittén menar att med undantag för elevgruppen vid RGD, som behöver undervisning på teck- enspråk, har behovet av särlösningar som de riksrekryterande skolorna erbjuder minskat sedan skolornas tillkomst. Remissinstanserna Flertalet remissinstanser delar kommitténs uppfattning att flertalet ung- domar bör få sin gymnasieutbildning i så nära anslutning som möjligt till hemmet. kommun och understryker emel- lertid behovet av en stödorganisation. Flertalet remissinstanser välkomnar dessutom ett klarläggande av hur ansvaret för funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting och understryker behovet av en genomgripande översyn av stödet till funktionshindrade elever. (), läns landsting, () och barn och Ungdomar (RBU) är emellertid tveksamma till att behovet av särlösningar skulle ha minskat. Några remissinstanser, däribland HO, , och , hörselskadade och språkstörda barn (DHB) anser att det är olyckligt att de riksrekryterande gymnasieskolorna fått stå i första rummet för kommitténs bedömningar. Det hade varit bättre om förslagen haft sin grund i en analys av helheten. , och Åsbackaskolan framhåller att den omständigheten att flera viktiga frågor kommer att behandlas i slutbetänkandet gör det svårt att till fullo bedöma flera av de förslag som läggs fram. () ser det som av största vikt att förutsättningarna för den grupp individer de riksrekryterande gymnasieskolorna vänder sig till inte får försämras och att principer om ökad samordning eller minskad resursåtgång bör underordnas målet om lika förutsättningar. RGD/RGH I betänkandet föreslås att personkretsen i 9 kap. 1 § gymnasieförord- ningen punkt 1 och 2 gällande RGD respektive RGH preciseras. Beträf- fande RGD innebär förslaget att personkretsen skall vara döva och gravt hörselskadade ungdomar i behov av teckenspråk som undervisnings- språk. Enligt kommittén innebär förslaget endast en anspassning till fak- tiska förhållanden varför antalet antagna elever till RGD knappast skulle påverkas. För antagning till RGH föreslås personkretsen vara ungdomar med grava hörselskador som trots användningen av tekniska hjälpmedel och övriga stödinsatser har svårigheter att följa undervisningen i gymna- sieskola i hemkommunen eller inom dess samverkansområde. Förslaget innebär en precisering av gruppen som enligt kommittén kommer att in- nebära en märkbar minskning av antagningen till RGH. Motivet till skärpningen är att undervisningen av ungdomar med hörselskada så långt möjligt bör tillgodoses av elevernas hemkommuner och att den tek- niska utvecklingen har förbättrat möjligheterna för hörselskadade elever att följa undervisningen i vanlig klass. Remissinstanserna De remissinstanser som lämnat synpunkter i denna del har i stort inget att invända mot personkretsbeskrivningen för RGD som på det hela taget ses som en anpassning till praxis. samt () framhåller dock att begreppet grav hörselskada är mer problematiskt än förklarande och att ordet grav således bör tas bort.