prop · GM0394 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta leder till ett starkt splittrat forskningssystem där olika beslutsformer och kvalitetskriterier tillämpas och tvärvetenskapliga insatser försvåras. För att åstadkomma en förenkling av forskningssystemet och ett stärkt samband mellan grundforskning och tillämpad forskning föreslår kommittén att dagens forskningsråd läggs ner och att resurserna överförs till nya myndigheter forskningsråd med breda ansvarsområden avseende både grundforskning och tillämpad forskning samt tvärvetenskap. Även sektorsorganen förslås läggas ned och resurserna bör överföras till de nya myndigheterna. De myndigheter som föreslås inrättas är: - för humaniora och samhällsvetenskap med ansvar för inomdisciplinär forskning inom humaniora, juridik, samhällsvetenskap och teologi samt tvärvetenskaplig forskning och tillämpad forskning rörande kulturella och sociala frågor, arbetslivsfrågor och andra samhällsfrågor. - för naturvetenskap med ansvar för inomdisciplinär forskning inom naturvetenskap och rymdforskning samt tvärvetenskaplig forskning och tillämpad forskning rörande energi, naturresurser och miljö. - för teknik med ansvar för inomdisciplinär forskning inom teknik samt tvärvetenskaplig forskning och tillämpad forskning rörande industri och kommunikationer. - för medicin med ansvar för inomvetenskaplig forskning inom farmaci, medicin och odontologi samt tvärvetenskaplig forskning och tillämpad forskning rörande hälsa, vård och omsorg. - Forskningsrådens samverkansnämd med ansvar och resurser för tvärvetenskaplig forskning som inte faller inom ansvarområdet för de enskilda forskningsråden, genusforskning och övergripande forskningsinformation. De nya forskningsråden föreslås arbeta forskarstyrt och liksom dagens forskningsråd ha en majoritet av forskare i styrelserna vilka utses av elektorsförsamling. Övriga ledamöter utses av regeringen. Merparten av forskningsrådens medel föreslås fördelas efter vetenskapliga kriterier. Dessa skall kunna kompletteras med relevansbedömningar med utgångspunkt i olika samhällsområden. Kommittén anser att stats- makterna i huvudsak inte närmare skall besluta om inriktningen av myndigheternas satsningar men menar ändå att statsmakterna i vissa fall bör kunna inrätta särskilda delegationer under rådens styrelser med ansvar för forskning inom angelägna problemområden. Vidare anser kommittén att statliga myndigheter i ökad omfattning bör använda forskning som stöd för att utveckla sin verksamhet. Den beställarstyrda forskningen bör därför öka genom att statliga myndigheter inom ramen för sina medel finansierar forskning. Remissinstanserna: Förslaget har stöd av många företrädare för forskningsvärlden, bl.a. universitet, högskolor och grundforskningsråd. Kommitténs förslag har emellertid också väckt debatt och kritik, särskilt bland olika företrädare för näringslivet, samhällssektorer och sektorsforskningen. De flesta som är emot eller tveksamma till utredningens förslag befarar att problemområdesinriktad forskning inte kommer att kunna hanteras av den nya organisationen eller att resurserna för denna skulle minska. Man befarar att tvärvetenskapliga insatser skulle få svårt att hävda sig. Miljöforskningen har nämnts som ett exempel. Framför allt har det framförts att det saknas tillräcklig analys av konsekvenserna av förslaget. De allra flesta remissinstanser instämmer i att en översyn av organisationen behövs och att man bör sträva efter färre organ. Många förordar en översyn av sektorsforsk-ningsorganisationen. Skälen för regeringens bedömning: De statliga forskningsinsatserna har flera syften. Staten svarar för att främja såväl grundforskning som forskning till stöd för verksamheten inom olika samhällsområden. En av de mest centrala forskningspolitiska frågorna gäller avvägningen av resurser till forskning med olika ändamål och inriktning. Resursutvecklingen har inneburit att balansen mellan olika slag av forskningsinsatser förskjutits. Dagens organisation för forskningsfinansiering har vuxit fram och byggts upp genom successiva tillskott och förändringar. Det är därför naturligt att en sådan organisation kan behöva omprövas utifrån gjorda erfarenheter och nya krav och förutsättningar. Regeringen är emellertid inte beredd att lägga fram förslag angående den närmare utformningen av en ny myndighetsstruktur för finansiering av forskning. En mer ingående analys av den nuvarande organisationens omfattning och inriktning behöver göras innan ett sådant förslag kan presenteras för . Detta arbete bör, enligt regeringens mening, genomföras som en utredning inom med anlitande av extern expertis. Rollfördelningen mellan statsmakter och myndigheter bör vara en utgångspunkt för översyn av organisationen. Statsmakterna skall fatta övergripande beslut om forskningsresurser för olika ändamål som säkrar tillgången för samhälle och näringsliv av såväl samhällsinitierad forskning inom olika områden som grundforskning av hög inom vetenskaplig kvalitet. Den närmare fördelningen av resurserna skall göras utifrån vetenskapliga kvalitetskriterier samt när det gäller forskning för särskilda samhällsbehov även utifrån kvalificerade bedömningar av relevansen i forskningsinsatserna. Statsmakterna måste från ansvariga organ kunna få en tydlig återföring av hur anvisade medel använts och vad som uppnåtts med dessa. Utredningsuppdraget bör i första hand omfatta de statliga myndigheter som Forskning 2000 har tagit upp. Detta bör emellertid inte utesluta att även andra myndigheter som på nationell nivå svarar för fördelning av medel avsedda för forskning och utvecklingsarbete också kan komma att beröras. Uppdraget omfattar dock inte universitet och högskolor. Utredningens uppdrag bör omfatta att - avseende alla berörda forskningsfinansierande myndigheter - redovisa den nuvarande verksamhetens omfattning och inriktning samt organisationens upp- byggnad och arbetssätt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas vilka beslutskriterier som tillämpas vid beslut om anslag till forskning samt hur de vetenskapliga bedömningarna respektive relevansbedömningarna görs. Följande utgångspunkter bör gälla för utredningens förslag till ny myndighetsorganisation: - De medel som avsätts för forskning måste fördelas med utgångspunkt i krav på hög inomvetenskaplig kvalitet. - De medel som avsätts för forskning till stöd för verksamheten inom ett visst samhällsområde måste fördelas också med utgångspunkt i relevansen för området. - Samspelet mellan olika slag av forskning liksom mellan forskning och samhälle måste utvecklas. - Ansvarsförhållandena mellan olika myndigheter måste vara tydliga. - Det måste finnas adekvata former för att ge stöd till tvärvetenskaplig forskning. - Arbetet med att fördela forskningsresurser måste bedrivas effektivt. I dessa utgångspunkter ligger att antalet myndigheter kan minska jämfört med . Utredningens uppdrag bör omfatta att lämna förslag i fråga om vilka myndigheter med forskningsfinansierande uppgifter som skall finnas och precisera ansvarsområdet för var och en av dessa. Forskning 2000 anser att den hittillsvarande uppdelningen mellan tillämpad forskning och grundforskning inte är lämplig som indelningsgrund för myndigheternas ansvarsområden. Många, men inte alla, remissinstanser delar detta synsätt. Detta bör beaktas i arbetet. Regeringen anser att utredningen om den så finner lämpligt skall kunna lägga fram förslag om myndigheter som svarar för fördelning av medel från mer än ett utgiftsområde på statsbudgeten. Förslag bör också lämnas när det gäller hur ledningen av de forskningsfinansierande myndigheterna skall utformas. Huvudfrågan är här hur respektive myndighets beslutsorgan skall vara utformat och framför allt vilken kompetens och vilka intressen som skall vara företrädda i dessa. Den närmare balansen mellan olika slag av ledamöter i de organ som beslutar om forskningsfinansiering bör övervägas. Medel avsedda för grundforskning fördelas både i och i andra länder normalt av beslutsorgan där personer med hög vetenskaplig kompetens utgör majoriteten av ledamöterna. Om myndigheter ges ansvar för både inomvetenskapligt motiverad forskning och forskning som stöd till verksamheten inom olika samhällsområden är det naturligt att det breda verksamhetsansvaret avspeglas i sammansättningen av beslutsorganet. När det gäller medel huvudsakligen avsedda för forskning till stöd för olika samhällsområden bör utredningen belysa relationen mellan ansvaret för forskningsmedlen och ansvaret för andra uppgifter inom respektive område. För de medel som kan behöva fördelas via en särskild forskningsfinansierande myndighet bör utredningen lämna förslag till utformning av beslutsorgan som innebär att kvalificerade bedömningar av relevansen kan göras vid medelsfördelningen. I uppdraget bör ingå att precisera beslutsorganens storlek och sammansättning och även ange hur olika ledamöter skall utses. Utredningen skall inte föreslå åtgärder som innebär ökade kostnader för staten. Arbetet bör avslutas i sådan tid att förslag kan presenteras för inför nästa forskningspolitiska proposition. 10 Vissa internationella frågor 10.1 EU:s ramprogram för forskning Regeringens bedömning: Innehåll och arbetsformer för EU:s femte ramprogram för forskning 2002 har lagts fast efter ett omfattande förhandlingsarbete. Regeringen avser att återkomma till om den fortsatta utvecklingen av EU:s forskningsprogram i nästa forskningspolitiska proposition. När det gäller nationell medfinansiering av forskningsprojekt med EU-stöd bör universitet och högskolor samt forskningsfinansierande organ ta ett större ledningsmässigt ansvar. Även till denna fråga återkommer regeringen i den forskningspolitiska propositionen. Kommittén: Forskning 2000 anser att svenska företrädare bör arbeta för att EU:s forskningsprogram i större utsträckning skall ha karaktär av forskarstyrd verksamhet, dvs. bygga på forskares initiativ och fördelas av kollegialt utsedda forskningskompetenta organ utifrån vetenskapliga kriterier. Inga särskilda former för nationell medfinansiering av EU- projekt bör finnas. Sådana projekt bör kunna bedömas och prioriteras nationellt som annan verksamhet som skall finansieras med anslag till forskning. Svenska företrädare bör verka för att det inom EU etableras ett enhetligt synsätt i frågan om nationell medfinansiering, samt arbeta aktivt för att den administrativa proceduren kring EU:s forskningsinsatser förenklas. Remissinstanserna: Många remissinstanser har avstått från att lämna synpunkter på dessa frågor. och högskolor, ett par forskningsråd och andra forskningsorgan instämmer i förslaget om förstärkning av forskarinflytandet inom EU:s forskningsprogram. Vissa sektorsmyndigheter och andra instanser menar att kommitténs förslag i detta avseende är orealistiska eller att de strider mot den målsättning för forskningsprogrammet som lagts fast i och godkänts av kommissionen, ministerrådet och parlamentet genom beslutet om det femte ramprogrammet. Meningarna är delade om systemet för medfinansiering, och några instanser efterlyser på denna punkt ytterligare analys eller utredning Skälen för regeringens bedömning: EU:s femte ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998 2002) fastställdes av forskningsministrarna efter ett långvarigt förhandlingsarbete mellan kommissionen, ministerrådet och parlamentet. deltog aktivt i denna förhandlingsprocedur och nådde framgång på flera för oss viktiga områden. Den grundläggande inriktningen i den svenska förhandlingspositionen presenterades för forskningsproposition (prop. 1996/97:5, s. 123 ff). Ramprogrammets huvudlinjer har alltså utformats på basis av kommissionens förslag och genom en sammanvägning av olika nationella synpunkter och politiska prioriteringar. I denna process har forskarsamhällets synpunkter på olika sätt vägts in såväl på unionsnivå genom kommissionen som, för del, vid utarbetandet av de svenska ståndpunkterna. Det är regeringens uppfattning att forskarnas synpunkter även i fortsättningen måste tillmätas en betydande vikt vid utformningen av den europeiska forskningspolitiken, som andra hänsyn givetvis också kommer att påverka innehållet i de politiska besluten. Regeringen, som förutser att förberedande diskussioner kommer att tas upp på europeisk nivå om utvecklingen efter det femte ramprogrammet, avser att återkomma till dessa frågor i nästa forskningspolitiska proposition. När det gäller den faktiska verksamhet som bedrivs inom ramprogrammet är det regeringens uppfattning att denna redan i hög grad är forskarstyrd vid initierandet av projekt och vid bedömningen och urvalet av projektförslag. De olika delprogrammen är av starkt skiftande karaktär men den vetenskapliga kvaliteten, som bedöms av oberoende vetenskapliga experter, är genomgående ett fundamentalt kriterium vid prövningen av projektförslag. I en studie, som utförts av Kungl. på initiativ av och med stöd av regeringen, om kvalitativa aspekter på det svenska deltagandet i EU:s forskningsprogram har också själva urvalsprocessen ansetts ha en hög kvalitet, enligt många citerade bedömares mening "minst lika välfungerande och kvalitetssäkrad som våra nationella bedömningsprocedurer". Det saknas enligt regeringens uppfattning anledning att aktualisera en sådan ändring av urvalssystemet som föreslagits av utredningen. Möjligheterna till administrativ förenkling av EU-programmen har diskuterats ingående under förhandlingarna om det femte ramprogrammet och till och med varit föremål för ett särskilt informellt ministermöte i . Åtgärder har beslutats i syfte att förenkla de administrativa procedurerna. Det gäller nu för del att uppmärksamt följa och vid behov påverka utvecklingen, framför allt genom våra företrädare i de ansvariga programkommittéerna. av högre utbildning och forskning, som under det fjärde ramprogrammet fördelat resurser för nationell medfinansiering av EU-projekt, avser att upphöra med detta stöd. Stiftelsen har dock beslutat att avsätta medel för en fortsatt medfinansiering av det femte ramprogrammet, dvs. Enligt regeringens uppfattning bör universitet och högskolor och forskningsfinansierande organ ta ett större ledningsmässigt ansvar för de frågor som aktualiseras i detta sammanhang. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i nästa forskningspolitiska proposition. 10.2 Resurser för internationellt forskningssamarbete Regeringens bedömning: Resurserna för deltagande i internationella forskningsorganisationer bör även i fortsättningen anvisas inom ramen för huvudansvariga myndigheters anslag för att möjliggöra en avvägning mellan kostnaderna för internationella och nationella åtaganden. Regeringen avser att i budgetpropositionen för lämna förslag om hur tidigare beslutade besparingar skall genomföras för att medge fortsatt finansiering av bl.a. medlemskap i den . Kommitténs förslag: Forskning 2000 framhåller i sitt betänkande vikten av det internationella forskningssamarbetet och att en av statens huvuduppgifter inom forskningsområdet är att ge förutsättningar för svenskt deltagande i sådant forskningssamarbete. Beträffande visst internationellt forskningssamarbete sluts avtal på statsmaktsnivå. För dessa samarbeten har tidigare medel anvisats särskilt på statsbudgeten. anvisas dessa medel under ansvariga myndigheters forskningsanslag. Kommittén föreslår att särskilda medel återigen bör anvisas och anser även att deltagandet ej bör bedömas utifrån enbart vetenskapliga motiv. Remissinstanserna: Bland de fåtal remissinstanser som kommenterat kommitténs bedömning instämmer merparten i att resurserna för internationellt forskningssamarbete inte bör minskas och några instanser instämmer även i att särskilda medel bör anvisas för detta samarbete. Skälen för regeringens bedömning: Det internationella forskningssamarbetet är en central del i den moderna forskningen. Den största, och viktigaste, delen utgörs av de samarbeten som initieras av och genomförs i samarbeten enskilda forskare och forskargrupper emellan. I andra fall har samarbetsavtal slutits på statsmaktsnivå, för att möjliggöra samarbete där forskningens komplexitet och kostnader gör att ett enskilt land inte kan bedriva forskning. Avtal har t.ex. slutits när forskningen är av en sådan art att mycket stora och kostsamma anläggningar krävs. Detta gäller kanske främst för viss naturvetenskaplig forskning t.ex. på fysikområdet, men även andra forskningsområden som kemi och biologi kan behöva nyttja mycket storskaliga anläggningar. är medlem i flera sådana organisationer, däribland , som bedriver forskning inom partikel- fysik. Resurserna för medlemskap har tidigare anvisats över ett särskilt anslag. Som ovan redovisats innebär denna typ av forskning ofta stora kostnader och det är enligt regeringens mening angeläget att kontinuerligt pröva både forskningens inriktning och omfattning och att göra en avvägning av kostnaderna för medlemskapen mot kostnaderna för den nationella forskningen. För att möjliggöra denna avvägning har resurserna anvisats inom de ansvariga myndigheternas anslag. Enligt regeringens mening bör ingen förändring göras av detta. Möjligheterna att göra dessa avvägningar är på kort sikt begränsade, men ur ett långsiktigt perspektiv finns starka skäl för de ansvariga myndigheterna att aktivt söka påverka organisationernas framtida verksamhet. I detta ligger att kontinuerligt bedöma det vetenskapliga värdet av medlemskapen och att föreslå eventuella vetenskapligt motiverade förändringar av medlemskapen till regeringen. Denna har sedan att bedöma och sammanväga olika skäl för deltagande i samarbetet, varvid stora hänsyn bör tas till forskarsamhällets prioriteringar. Mot ovanstående bakgrund anser regeringen att resurserna för deltagande i internationella forskningsorganisationer fortsatt bör anvisas inom ramen för huvudansvariga myndigheters anslag. Inom dessa resurser återfinns anslagen till de myndigheter som är huvudansvariga för det internationella forskningssamarbetet. I detta sammanhang kan nämnas att beslutat att för finansiera vissa forskningssatsningar som innebär en viss avlastning för bl.a. det Naturvetenskapliga forskningsrådets finansieringsansvar. Regeringen avser att i budgetförslaget för återkomma till hur tidigare beslutade besparingar ska genomföras för att medge fortsatt finansiering av svenskt medlemskap i bl.a. . Förteckning över remissinstanserna Prop. 1998/99:94 Bilaga 1 1. Stiftelsen fredsforskningsinstitut, 8. Flygtekniska försöksanstalten 16. av medicinsk metodik 23. , Spri 24. Arkivet för ljud och bild 43. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU 51. Tekniska högskolan 54. Högskolan på 88. Skogs- och jordbrukets forskningsråd 93. geologiska undersökning 107. för vatten och luftvårdsforskning 119. Vitterhets Historie och Antikvitets 122. Skogs- och Lantbruksakademien 123. av högre utbildning och forskning 140. och kompetensutveckling 141. och allergiforskning 142. inom områden med anknytning till och 143. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:94 Vissa forskningsfrågor 1998/99:94 Bilaga 1