prop · GM0393 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:93 Kostnadsinformation till fondsparare i det individuella pensionssparandet, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll beslutade att en bestämmelse om s.k. individuell kostnadsinformation skulle införas i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. Regeringen föreslår nu att individuella pensionssparare som placerar sina sparmedel i värdepappersfonder skall få samma information som andra fondandelsägare. Informationen skall ges av det pensionssparinstitut som administrerar sparandet och lämnas i den förvaltningsredovisning av sparmedlen som institutet ger till pensionsspararen. För att möjliggöra för pensionssparinstituten att ge kostnadsinformation till spararna föreslås vidare att en bestämmelse införs i lagen om värdepappersfonder som innebär att fondbolagen skall ge viss information till pensionssparinstituten. Vidare föreslås vissa ändringar av bestämmelsen om fondbolagens information till . I propositionen görs bedömningen att det inte bör införas någon bestämmelse i lag om individuell kostnadsinformation till fondförsäkringstagare. Lagarna om kostnadsinformation föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås vidare att en undantagsregel införs i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Syftet med bestämmelsen är att göra det möjligt för fjärde sjätte fondstyrelserna att behålla sina innehav i svenska aktiebolag som efter offentliga erbjudanden övergår till att bli innehav i utländska aktiebolag. Det föreslås också att regeringens kostnader för anlitande av särskild fackkunskap för utvärdering av första sjunde AP-fondstyrelsernas förvaltning skall bekostas av fondmedel. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande 7 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 8 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden 9 3 Ärendet och dess beredning 10 4 Förbättrad kostnadsinformation till fondsparare 12 4.1 beslut om individuell kostnadsinformation till fondandelsägare 12 4.2 Kostnadsinformation till fondsparare i det individuella pensionssparandet 14 4.2.1 En beskrivning av sparformen 14 4.2.2 Pensionsspararnas rätt till information enligt gällande rätt 15 4.2.3 Utvecklingen av det individuella pensionssparandet 15 4.2.4 Förbättrad kostnadsinformation 17 4.2.5 Övriga frågor 21 4.2.6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 21 4.3 Fondbolagens information till Premiepensions- myndigheten 22 4.4 Kostnadsinformation till fondförsäkringstagare 24 4.4.1 Fondförsäkringstagares rätt till information enligt gällande rätt 24 4.4.2 Behov av förbättrad kostnadsinformation? 25 5 Fjärde sjätte utlandsplaceringar 27 5.1 Bakgrund 27 5.2 Utvidgade möjligheter för fjärde sjätte fondstyrelserna att förvärva utländska aktier i vissa fall 29 5.3 Kostnaden för extern utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning 32 6 Ekonomiska konsekvenser 33 7 Författningskommentar 34 7.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder 34 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande 34 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 35 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden 35 Bilaga 1 Lagförslaget i promemorian om kostnadsinformation till fondsparare i det individuella pensionssparandet och fondförsäkringssparandet 37 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 39 Bilaga 3 Skrivelse från Allmänna pensionsfonden, fjärde fond- styrelsen (avskrift) 40 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 42 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 2. lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande, 3. lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, 4. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder Härigenom föreskrivs att det i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder skall införas en ny paragraf, 27 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om andelsinnehav som är placerade enligt lagen (1993:931) om individuellt pen- sionssparande skall den informa- tion som anges i 27 a § lämnas till det pensionssparinstitut som ad- ministrerar sparandet. Om andelsinnehaven är regist- rerade i institutets namn (för- valtarregistrerade), skall fondbolaget i stället informera om vilka kostnadsbelopp som belastat fonden under det närmast föregående kalenderåret, redovi- sade per fondandel. I informatio- nen skall anges hur stor del av beloppen som avser förvaltnings- kostnader, inklusive kostnader för förvaring av fondtillgångarna. Denna lag träder i kraft . Den information som enligt 27 b § skall lämnas för , får begränsas till att avse kostnader som belastat fonden under pe- rioden . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 § lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 11 § skall ge kontoinnehavaren en skriftlig redovisning av förvaltningen av tillgångarna på pensionssparkontot. I redovisningen skall anges 1. tillgångarnas ingående och utgående värde, 2. tillgångarnas placering, 3. köp, försäljningar och andra omplaceringar som skett, 4. belopp som har betalats eller utbetalats, 5. räntor och utdelningar, och 6. skatter och avgifter som dragits från kontot. Om tillgångarna va- rit placerade i andelar i en sådan värdepappersfond som avses i la- gen (1990:1114) om värdepap- persfonder, skall det i redovis- ningen dessutom anges hur stort belopp av de totala kostnader som belastat fonden under det närmast föregående kalenderåret som hän- för sig till andelsinnehavet. Det skall framgå hur stor del av beloppet som avser förvaltnings- kostnader, inklusive kostnader för förvaring av fondtillgångarna. Denna lag träder i kraft . Den information som enligt 3 kap. 11 § andra stycket skall lämnas för , får begränsas till att avse kostnader som belastat fonden . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension i stället för dess lydelse enligt lagen (1998:1497) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 1998:1497 Föreslagen lydelse 8 kap. 3 § Överföring enligt 2 § första stycket 1 får göras till fonder som har anmälts för registrering hos och får förvaltas av fondförvaltare som 1. har rätt att utöva fondverksamhet enligt lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 2. har slutit samarbetsavtal med myndigheten, 3. har åtagit sig att på begäran lämna sådana informationshandlingar som avses i 26 och 27 §§ lagen om värdepappersfonder till pensionssparare som har valt eller överväger att välja någon av förvaltarens fonder i premiepensionssystemet, 4. har åtagit sig att inte ta ut några avgifter för inlösen av fondandelar, 5. har åtagit sig att, med eller utan särskild prisnedsättning, inte ta ut avgifter i övrigt utöver vad som godtagits av myndigheten, och 6. har åtagit sig att till myndigheten rapportera alla kostnader som har tagits ut ur fonden, uppdelade på olika kostnadsslag. Fondförvaltare som omfattas av informationsskyldigheten enligt 27 a § lagen om värdepappersfonder skall till myndigheten dessutom ange vilka kostnadsbelopp som belastat fonden beräknat per fondandel. 6. har åtagit sig att till myndigheten rapportera dels alla kostnader som har tagits ut ur fonden, uppdelade på olika kost- nadsslag, dels de kostnadsbelopp som belastat fonden redovisade per fondandel, med an- givande av hur stor del som avser förvaltningskostnader, inklusive kostnader för förvaring av fond- tillgångarna. Medlen får inte placeras i sådana fonder som avses i 3 § lagen om värdepappersfonder i andra fall än som anges i tredje stycket. får, efter att ha inhämtat yttrande från , medge att medlen placeras i fonder vars värdeutveckling är beroende av index. Ett sådant medgivande får lämnas om god riskspridning uppnås i fonden. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden dels att 45 § skall ha följande lydelse, dels att i lagen skall föras in en ny paragraf, 36 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 a § Vid tillämpning av 35 och 36 §§ anses ett aktiebolag inte som utländskt, om 1. bolaget har förvärvat ett svenskt aktiebolag genom ett offentligt erbjudande där ersättningen till aktieägarna i det svenska bolaget utgjordes av aktier i bolaget, 2. bolaget har betydande verksamhet i , och 3. bolagets aktier är noterade vid svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. 45 § Regeringen skall göra en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och göra en utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet. Regeringen skall göra en sammanställning av fondstyrelsernas årsredovisningar och göra en utvärdering av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet. Om regeringen vid utvärderingen anlitar någon med särskild fackkunskap, skall kostnaden för detta betalas av fondstyrelserna. Kostnaden skall fördelas mellan fondstyrelserna efter vad regeringen bedömer skäligt. Sammanställningen, fondstyrelsernas årsredovisningar och regeringens utvärdering skall överlämnas till året efter räkenskapsåret. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 45 § i sin nya lydelse tillämpas dock för tid . 3 Ärendet och dess beredning Förslaget om förbättrad kostnadsinformation till fondsparare beslutade att en ny paragraf om s.k. individuell kostnadsinformation till fondandelsägare skall införas i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 27 a § (SFS 1998:1491, prop. 1997/98:160, bet. 1998/99:FiU7, rskr. 1998/99:14). Ändringen träder i kraft . I den proposition som låg till grund för lagändringen konstaterade regeringen att även individuella pensionssparare och fondförsäkringstagare i princip bör få samma individuella kostnadsinformation men att det närmare måste övervägas hur en reglering som säkerställer detta bör utformas. Dessa frågor har behandlats i en promemoria om kostnadsinformation till fondsparare i det individuella pensionssparandet och fondförsäkringssparandet som utarbetats inom . I promemorian föreslås att regler skall införas om att det pensionssparinstitut som administrerar sparandet skall ge pensionsspararna individuell kostnadsinformation och att fondbolagen i sin tur skall ge viss information till pensionssparinstituten. Vidare görs bedömningen att några regler om kostnadsinformation till fondförsäkringstagare inte bör införas. Promemorian har remissbehandlats. I propositionen har lagts till en ändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Synpunkter på ändringen har inhämtats under hand från , , , och . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1 och en förteckning över remissinstanserna i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Fi98/3287). De föreslagna lagändringarna utgör tillägg till de bestämmelser som beslutade om och får därför anses vara av mindre betydelse. Ett yttrande av Lagrådet skulle enligt regeringens bedömning inte tillföra ärendet något av betydelse. Något lagrådsyttrande har därför inte inhämtats. Förslaget om Allmänna pensionsfonden Fjärde och femte fondstyrelserna får, enligt lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden (APR), inte förvärva aktier i utländska bolag eller andelar i utländska aktiefonder eller vissa aktierelaterade värdepapper i sådan omfattning att värdepapperens sammanlagda värde överstiger av värdet av de medel som respektive styrelse förvaltar. För sjätte fondstyrelsen finns inte någon utlandsram. I en skrivelse, som inkom till , hemställde fjärde fondstyrelsen om undantag från utlandsramen för gränsöverskridande företagsfusioner, bilaga 3. AP-fondens framtida organisation och placeringsregler är föremål för överläggningar mellan de partier som står bakom ålders-pensionsreformen Socialdemokraterna, . Arbetet bedrivs i en arbetsgrupp under ledning av Finansministern. I gruppens arbete ingår bl.a. att överväga reglerna för AP-fondens utlandsplaceringar. Vissa händelser på den svenska finansmarknaden har emellertid medfört att frågan om fjärde sjätte fondstyrelsernas innehav av utländska värdepapper nu bör behandlas särskilt. I detta ärende behandlas också frågan om kostnadsansvar för fondstyrelserna inom AP-fonden för regeringens utvärdering av deras förvaltning. Fondstyrelserna har beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till propositionen i de delar som direkt rör AP-fonden. Fondstyrelsernas synpunkter finns tillgängliga i (dnr Fi 98/2403). 4 Förbättrad kostnadsinformation till fondsparare 4.1 beslut om individuell kostnadsinformation till fondandelsägare Bestämmelser om värdepappersfonder finns i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. Lagregleringen kompletteras med föreskrifter om värdepappersfonder (FFFS 1997:11). Av bestämmelserna framgår att en värdepappersfond skall förvaltas av ett aktiebolag som fått tillstånd att utöva fondverksamhet (fondbolag) och att tillgångarna skall förvaras hos en bank eller annat kreditinstitut (förvaringsinstitut). Fondbolaget investerar medlen i fondpapper och andra finansiella tillgångar inom de ramar som anges i lag, föreskrifter och fondbestämmelser. Fondbolaget och förvaringsinstitutet tar ut ersättning ur fondtillgångarna för sin befattning med fonden. Vissa kostnaderna tas ut genom en s.k. förvaltningsavgift. Förutom debiteringen av förvaltningsavgifter förekommer det även andra kostnadsuttag ur fonden; t.ex. courtage, skatt, andra kostnader som uppkommer i samband med köp och försäljning av fondtillgångar samt olika typer av avgifter vid investeringar i utlandet. Enligt den av beslutade 27 a § lagen om värdepappersfonder, skall fondbolaget informera varje andelsägare i en värdepappersfond om hur stort belopp av de totala kostnaderna som belastat fonden under det föregående året som hänför sig till andelsinnehavet. Det skall specificeras hur mycket av beloppet som avser förvaltningskostnader, inklusive kostnader för förvaring av fondtillgångarna. Undantag görs för fondandelar som lämnats till någon annan för förvaltning (förvaltarregistrerade fondandelar). I ett sådant fall skall informationen i stället ges till förvaltaren. Fondbolaget får ange ett totalt belopp för alla andelar i en fond som lämnas för förvaltning till samma förvaltare. I den proposition som ligger till grund för 27 a § konstaterade regeringen att det mellan fondbolagen varierar vilka kostnader som tas ut ur en värdepappersfond och på vilket sätt detta sker. Det framhålls att den enskilde andelsägaren med enstaka undantag inte får någon individuell redovisning av hur mycket av hans eller hennes investerade medel som används för att täcka olika typer av kostnader. Vidare påpekas att det för andelsägaren inte är möjligt att med hjälp av den information som ges i årsberättelsen, informationsbroschyrer och kontrolluppgifter själv räkna ut hur mycket av det totala kostnadsuttaget som hänför sig till andelsinnehavet. Regeringen betonade att det liksom vid andra typer av tjänster är en självklarhet att andelsägarna i en värdepappersfond skall få information om hur mycket av de medel som betalas in till fonden som används till att betala olika typer av kostnader. Vidare framhölls att en god kostnadsinformation bidrar till att spararen bättre kan bedöma värdet av den tjänst som köpts och göra effektiva val vad gäller investeringen av sina medel samt att en ökad kostnadsmedvetenhet kan förväntas leda till en ökad konkurrens på fondmarknaden (a. prop. s. 154). I propositionen konstaterade regeringen att det finns vissa särskild typer av fondsparare som inte kommer att få individuell kostnadsinformation enligt 27 a §, nämligen sparare i det nya premiepensionssystemet, fondförsäkringssparandet och det individuella pensionssparandet. När det gäller det individuella pensionssparandet beror detta på hur andelsinnehaven registreras hos fondbolagen. Beträffande premiepensionssystemet och fondförsäkringssparandet är orsaken att dessa sparformer är konstruerade så att myndigheten respektive försäkringsbolaget är andelsägare i de fonder där sparmedlen placeras inte de enskilda spararna. När det gäller premiepensionssystemet har problemet lösts genom att en ny bestämmelse införts i den nya lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (SFS 1998:1497, prop. 1997/98:160, bet. 1998/99:FiU7, rskr. 1998/99:14). Bestämmelsen innebär att fondbolag som slutit samarbetsavtal med vid sin rapportering till myndigheten om de kostnader som tagits ur fonden, skall ange hur stort belopp som belastat fonden per fondandel. Med hjälp av den informationen skall myndigheten beräkna hur stora kostnader som hänför sig till de olika pensionsspararna och ge individuell kostnadsinformation till dessa. Beträffande det individuella pensionssparandet och fondförsäkringssparandet konstaterade regeringen att även dessa sparare bör få individuell kostnadsinformation, men att det närmare måste övervägas hur en reglering som säkerställer en sådan information bör utformas. Dessa frågor behandlas nedan. 4.2 Kostnadsinformation till fondsparare i det individuella pensionssparandet 4.2.1 En beskrivning av sparformen Lagstiftningen om individuellt pensionssparande infördes (prop. 1992/93:187, bet. 1992/93:SkU31, rskr. 1992/93:359, SFS 1993:931). Syftet var att skapa ett långsiktigt bundet sparande som fick ske enligt motsvarande gynnsamma skatteregler som gällde för pensionsförsäkring. Till skillnad från den sparformen skulle det individuella pensionssparandet vara ett renodlat sparande utan försäkringsmoment. Av lagen om individuellt pensionssparande framgår att sparmedlen får placeras i inlåning i bank, andelar i värdepappersfond och i andra fondpapper. Vid sparande i värdepappersfond skall tillgångarna placeras i en sådan värdepappersfond som avses i lagen om värdepappersfonder eller i ett utländskt fondföretag som omfattas av en reglering som väsentligen stämmer överens med den svenska regleringen. De utländska fondföretag som avses är i första hand sådana som uppfyller kraven i EG:s direktiv /611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fond-företag), det s.k. UCITS-direktivet. Placering får dock ske även i fonder i andra länder under förutsättning att de lyder under motsvarande regler (prop. 1992/93:187 s. 183). Sparandet administreras av ett s.k. pensionssparinstitut. Tillstånd att bedriva verksamhet som pensionssparinstitut (pensionssparrörelse) kan ges till värdepappersinstitut, dvs. banker, värdepappersbolag eller utländska värdepappersföretag med filial i . Mellan spararen och pensionssparinstitutet träffas ett s.k. pensions- sparavtal. Praktiskt fungerar sparandet så att spararen betalar in pengar till pensionssparinstitutet som i sin tur placerar pengarna enligt de instruktioner som institutet fått av spararen. Spararen kan när som helt instruera institutet att göra omplaceringar av sparmedlen inom sparformen. Sparmedlen får endast betalas ut enligt villkoren i pensionssparavtalet eller enligt föreskrifter i lag eller annan författning. I pensionssparavtalet anges som regel att institutet får ta ut avgifter som ersättning för sina tjänster. Avgifterna kan vara utformade som regelbundna administrationsavgifter eller som särskilda transaktionsavgifter vid köp och försäljningar av värdepapper samt vid byte av pensionssparinstitut. Avtalet skall innehålla en fullmakt för institutet att förfoga över tillgångarna för betalning av avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel (3 kap. 1 § lagen om individuellt pensionssparande). Institutet skall för varje pensionssparavtal föra ett s.k. pensionssparkonto där alla transaktioner antecknas. På kontot skall institutet anteckna bl.a. in- och utbetalningar, köp och försäljningar av fondandelar och andra fondpapper samt vilka skatter och avgifter som tas ut. Kontot skall visa vilka tillgångar som är hänförliga till kontot. 4.2.2 Pensionsspararnas rätt till information enligt gällande rätt I lagen om individuellt pensionssparande finns bestämmelser om att pensionssparinstitutet skall ge pensionsspararna information. Spararen skall underrättas om de omplaceringar som gjorts och kostnaden för dessa (3 kap. 10 § lagen om individuellt pensionssparande). Vidare skall institutet ge kontoinnehavaren en skriftlig redovisning av hur sparkapitalet förvaltats under det föregående året (3 kap. 11 §). I den årliga redovisningen skall anges: tillgångarnas ingående och utgående värde och deras placering, köp, försäljningar och andra omplaceringar som skett , belopp som har inbetalats eller utbetalats , räntor och utdelningar som mottagits , skatter och avgifter som dragits från kontot . Regeln är tvingande, dvs. spararen kan inte avstå från sin rätt att få den årliga redovisningen. Sparare som har sina tillgångar placerade i andelar i värdepappersfonder har dessutom rätt till samma information som andra fondandelsägare. Av 26 28 §§ lagen om värdepappersfonder framgår att fondbolaget för varje fond skall lämna en årsberrättelse och halvårsredogörelse och att det skall finnas en informationsbroschyr om fonden. Årsberättelsen och halvårsredogörelsen skall skickas till de andelsägare som inte avstått från detta. Informationsbroschyren, den senaste årsberättelsen och i förekommande fall halvårsredogörelse som publicerats därefter skall, innan försäljning av andelar sker, erbjudas och på begäran lämnas eller skickas till den som avser att köpa andelar i en värdepappersfond. De reglerna gäller även för pensionssparare. En pensionssparares andelsinnehav kan även förvaltarregistreras i pensionssparinstitutets namn. I ett sådant fall får pensionsspararen inte någon information av fondbolaget. I stället skall pensionssparinstitutet se till att andelsägaren får samma information som andra andelsägare (31 a § lagen om värdepappersfonder och 3 kap. 12 § lagen om individuellt pensionssparande). 4.2.3 Utvecklingen av det individuella pensionssparandet Hushållens individuella pensionssparande har utvecklats jämnt sedan sparformen infördes . Från ett sparande på vid utgången av ökade sparandet till vid utgången av juni . Figur 1 visar utvecklingen av det individuella pensionssparandet . Den största delen av dessa medel var investerade i värdepappersfonder. Vid utgången av uppgick sparandet i värdepappersfonder till och . Figur 1: Det individuella pensionssparandet , stockar i och löpande priser Källa: , Individuellt pensionssparande . Individuellt pensionssparande kan, förutom i andelar i värdepappersfonder, ske i enskilda värdepapper och bankinlåning. Detta sparande har i nominella termer ökat något över tiden, men som andel av det totala individuella pensionssparandet har det minskat från vid utgången av år . Det individuella pensionssparandet utgör endast en liten del av hushållens nettoförmögenhet, . Sparformens andel av nettoförmögenheten har dock vuxit den har varit tillgänglig. Figur 2: Hushållens samlade individuella pensionssparande och det individuella pensionssparandet som andel av hushållens nettoförmögenhet 1994 1998 i samt löpande priser och procent.