prop · GM03107 · 1999-01-01 00:00:00 — timplan anger tid i antal timmar , som får fördelas efter lokala beslut över hela grundskoletiden. Den tidigare timplanen byggde på bruttotimmar i form av 40-minuterspass . Regleringen av antalet friluftsdagar försvann också i och med den nya läroplanen. I en mål- och resultatstyrd skola anses den typen av organisa- toriska åtgärder vara en fråga för den lokala skolan. Friluftsverksamhet betraktas snarare som ett medel att nå målen än ett mål i sig. Det är emellertid inte känt vad avregleringen av antalet friluftsdagar har inne- burit. Regeringen överväger därför att ge i uppdrag att göra en undersökning av hur organisationen av friluftsverksamheten har för- ändrats i samband med införandet av den nya läroplanen för . föreslog regeringen en förändring i timplanen för som innebar en utökning av timantalet för ämnena idrott och hälsa samt slöjd. Utökningen bestod av , från 460 till 500 för hela grundskoletiden. Tiden för elevens eget val reducerades i motsvarande grad. har fattat beslut om att kursen i kärnämnet idrott och hälsa skall omfatta 100 gymnasiepoäng på alla nationella program (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99: UbU3, rskr. 1998/99:160). Detta innebär en ambitionshöjning på vissa program. Regeringen anser att rörelse bör ingå som en integrerad del av undervisningen. I kursplan för idrott och hälsa konstateras att vår kropp är byggd för rörelse och aktivitet. För det växande barnet är det därför viktigt att dess hemmiljö, skol- och fritidsmiljö ger möjlighet till motion och fysisk aktivitet och träning. Det är således en uppgift för skolorna att utforma undervisningen på ett sådant sätt att rörelse bejakas. Frågan om skolgårdarnas särskilda betydelse för lek och rörelse behandlas i avsnitt 6.2.1. 6.3 Friluftsliv och främjandeorganisationer Regeringens bedömning: Statens stöd till friluftsliv och främjande- organisationer bör inte längre ingå som en del av anslaget Stöd till idrotten utan utgöra ett eget anslag riktat direkt till främjande- verksamheten. Den verksamhet som bedrivs av landets främjande- organisationer bidrar aktivt till att förbättra människors välbefinnande och hälsa. har en översyn inletts om framtida inrikt- ning och administration av statens stöd till friluftslivet och främjande- organisationerna. Regeringen har för avsikt att återkomma i dessa frågor . förslag: Statens stöd till främjande- organisationerna skiljs från idrottsanslaget och får egna övergripande mål och verksamhetsmål. Statsbidragets övergripande mål för främjande- organisationerna föreslås vara att stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad, demokratisk och medlemsstyrd verksamhet som har till syfte att främja ett aktivt friluftsliv. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna lämnar förslaget utan erinringar. tillstyrker förslaget att stödet till främjandeorganisationerna inte fördelas av RF. De främjande- organisationer som inlämnat remissyttrande har framfört önskemål om att få sitt stöd direkt fördelat till sig och inte via idrottsanslaget. Främjandeorganisationerna har pekat på möjligheten att gå samman och bilda en gemensam paraplyorganisation. Skälen för regeringens bedömning: Många av de främjande- organisationer som erhåller bidrag från anslaget Stöd till idrotten bedriver en verksamhet som erbjuder människor i alla åldrar spännande och lärorika upplevelser i naturen och därigenom goda möjligheter att utveckla ett livslångt intresse för hälsa och friluftsliv. Ytterligare andra organisationer, exempelvis Friskis & Svettis och privata gym, bedriver en verksamhet som främjar folkhälsan, förebygger olyckor och möjliggör för utsatta grupper av människor att få del av motion och naturupplevelser. Verksamheten hos flertalet av dessa organisationer kan sägas vara inriktad mot friluftsliv och att värna naturen. Gemensamt för all denna verksamhet är också att den i stort sett saknar tävlingsverksamhet vilket bidrar till att den lättare kan attrahera många kvinnor. Enligt regeringens uppfattning finns det skäl som talar för att den verksamhet som främjandeorganisationerna bedriver inte bör vara sammankopplad med den traditionella idrottsrörelsens verksamhet i bidragssammanhang. har därför en översyn inletts om framtida inriktning och administration av statens stöd till friluftslivet och främjandeorganisationerna. Regeringen har för avsikt att återkomma i dessa frågor . 7 Idrotten vår största folkrörelse 7.1 Idrottsrörelsen inför 2000-talet Regeringens bedömning: Den folkrörelsebaserade idrottsrörelsen, med sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda engagemang och sina ideella ledarkrafter är en mycket stor tillgång för vårt samhälle och skapar mer än någon annan verksamhet tillfällen till möten och motionsaktiviteter för människor i olika åldrar och med olika social och etnisk bakgrund. Aktiva och ledare av båda könen kan genom positiva insatser verka som förebilder för unga människor och bidra till att de skapar sig en egen identitet. Idrottsrörelsen kommer att vara en stor tillgång för vårt samhälle även . Skälen för regeringens bedömning: Genom idrottsverksamhet kan människor träna och utveckla sin förmåga och därigenom må bra samt prestera mer såväl på idrottsbanan som i vardagen. Detta gäller i lika hög grad människor med någon form av handikapp. Det moderna samhället präglas i allt högre grad av stillasittande jobb för de vuxna och mindre fysisk aktivitet bland barnen. Genom att utöva motion och idrott kan människor bättre bibehålla sin vitalitet . Idrotten får på så sätt en stor betydelse för folkhälsan. Idrott är även ett sätt att få utlopp för glädje och spontanitet. Människan behöver mål och utmaningar att sträva efter. I idrotten finns ett inbyggt tävlingsmoment som inspirerar människor att testa sina gränser och att uppnå mer. Att tävla tillsammans med andra ger erfarenheter som är värdefulla inom många områden. Idrott ger gemenskap. För många människor är kamratskapet i idrottsföreningen ett avgörande skäl för att engagera sig. Barn och ungdomar får i föreningen en trygg social gemenskap som bidrar till att de skapar sig en egen identitet. De lär sig att respektera och umgås med andra människor, också över generationsgränser, kulturella och etniska gränser. Genom ledarna och äldre aktiva får barn och ungdomar positiva vuxna förebilder och genom att man aktivt främjar en ökad integration mellan idrott för funktionshindrade och andra får barnen och ungdomarna en naturlig inställning till olika funktionshinder. Inom idrotten kan de lära sig hur kroppen fungerar och ta ställning mot sådant som är skadligt och nedbrytande, t.ex. användningen av droger. Idrotten är lika viktig för flickor som för pojkar, för kvinnor som för män. Därför strävar idrotten efter att erbjuda lika möjligheter för alla, oavsett kön, att utöva idrott. På samma sätt verkar idrottsrörelsen för att kvinnors och mäns erfarenheter och värderingar tas tillvara som ledare. En känsla för ärlighet och rent spel ligger i idrottens natur. Det är meningslöst att tävla om inte alla följer reglerna. Idrottsrörelsen har också en viktig roll att visa vägen för ett aktivt idrottande utan att missbruka läkemedel och andra droger. Regeringen vill i detta samman- hang uppmärksamma idrottsrörelsens eget arbete för att motverka dopning. gjordes totalt 2 300 kontroller varav utfördes på elitidrottare och på övriga aktiva. Hundratusentals ledare satsar oavlönad tid och kraft på att leda och fostra barn och ungdomar. De medverkar på så sätt till en positiv utveckling i samhället. Det ideella engagemanget utgör i sig en kraft att värna om. Det viktigt att de ideella ledarna uppmuntras i sitt arbete och erbjuds möjlighet till personlig utveckling. På de flesta orter i landet finns en eller flera idrottsföreningar. Genom sin verksamhet bidrar de till bygdens utveckling och skapar en värdefull identifikation med orten. Idrotten är således en central och folkkär del av vårt svenska kulturarv. Idrottsrörelsen fyller även en viktig funktion genom att i samarbete med länsarbetsnämnderna ge arbetslösa möjligheter att praktisera inom föreningslivet. Därigenom får de en chans till personlig utveckling som kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Den folkrörelsebaserade idrottsrörelsen, med sin demokratiska uppbyggnad, sitt breda engagemang och sina ideella ledarkrafter är en mycket stor tillgång för vårt samhälle och skapar mer än någon annan verksamhet tillfällen till möten och motionsaktiviteter för människor i olika åldrar och samhällsgrupper. Den fungerar som en betydelsefull mötesplats för människor med olika social och etnisk bakgrund. Idrottsrörelsen kommer med all säkerhet att vara en stor tillgång för vårt samhälle även . Regeringen vill betona vikten av att idrottsrörelsen fortsätter sitt arbete att kontinuerligt utveckla och förbättra sin verksamhet efter de aktivas behov och önskemål. Det är en viktig del av idrottsrörelsens demokratiska fostran att varje människa kan påverka såväl genom en demokratiskt uppbyggd mötesverksamhet som i den vardagliga träningen och tävlingen. Det är således väsentligt att varje deltagare blir delaktig i de beslut som formar verksamheten. 7.2 Idrottsrörelsens förutsättningar 7.2.1 Idrottens möjligheter till egenfinansiering Regeringens bedömning: De formella förutsättningarna för idrottens egenfinansiering bör så långt möjligt vara förutsebara och långsiktigt hållbara. Idrottens möjligheter till egenfinansiering har stor betydelse för idrottsrörelsens självständighet och oberoende. Skälen för regeringens bedömning: Idrottens viktigaste tillgång är det ideella engagemang som många ledare, anhöriga och andra frivilliga bidrar med. Utöver detta behöver idrottsrörelsen emellertid också ekonomiska resurser för att kunna bedriva sin verksamhet. Egna intäkter är basen för självständighet och oberoende Idrottsrörelsens möjligheter till egenfinansiering av sin verksamhet har en mycket stor betydelse. Endast genom att själv skapa sin ekonomiska bas kan idrottsrörelsens självständighet och oberoende säkerställas. Det är också angeläget att idrottsrörelsen har möjligheter att få intäkter från flera olika håll. Ett alltför ensidigt beroende av bidrag från främst staten eller det privata näringslivet riskerar att försvaga idrottsrörelsens oberoende och därmed skada dess trovärdighet. Förutsebarhet och långsiktighet bör gälla i så stor utsträckning som möjligt i fråga om förutsättningarna för egenfinansiering. Skattefrågor De viktigaste formerna för egenfinansiering är olika slag av avgifter, främst medlemsavgifter, deltagaravgifter och entréavgifter som tillfaller föreningarna. Dessa intäkter är befriade från mervärdesskatt. I en av regeringen beslutad översyn av reglerna om skattskyldighet i mervärdesskattelagen m.m. (dir. 1999:10) ingår att analysera hur det särskilda undantaget för ideell verksamhet i svensk mervärdes- skattelagstiftning överensstämmer med motsvarande EG-regler samt hur nuvarande regler påverkar konkurrensneutraliteten. I utrednings- direktiven anges att i likhet med nuvarande regler bör sådan verksamhet, som bedrivs av ideella föreningar utan vinstintresse, kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt. Utredaren kommer under arbetets gång att ha kontakt med företrädare för ideella organisationer, däribland idrottsrörelsen. Regeringen är medveten om att betydande gränsdragningsproblem kan uppstå då de lokala skattemyndigheterna bedömer om beskattning skall ske av verksamhet, med inslag av mer renodlad kommersiell företagsamhet, som ideella föreningar bedriver. Regeringen följer noggrant utvecklingen av dessa frågor. arbetar en interdepartemental arbetsgrupp med frågor om bl.a. villkoren för ideella föreningar, Arbetsgruppen om den sociala ekonomin och dess utveckling (In98:A). kommer gruppen att lämna sin slutrapport i vilken bl.a. dessa frågor beaktas. Spelmarknaden En mycket stor andel av idrottsrörelsens övriga intäkter kommer från lotterier och spel, främst Bingolotto och bingohallar. Den rådande utvecklingen ger dock anledning till oro utifrån två perspektiv. Dels har folkrörelsernas andel av den totala spelmarknaden sjunkit från till , dels har idrottsrörelsens spelintäkter i mycket stor utsträckning kommit att koncentreras till just Bingolotto. Den dominerande ställning som en spelform därmed har fått innebär en betydande sårbarhet och riskerar att försämra idrottsrörelsens möjligheter till egenfinansiering. Det är nu angeläget att stärka föreningslivets lotteriverksamhet i förhållande till de statliga intressena på spelmarknaden. Regeringen har därför aviserat att en särskild utredning med uppdrag att presentera förslag till hur föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden skall tillsättas (se prop. 1998/99:80). Inkomster från försäljning av olika rättigheter En ytterligare inkomstkälla för flera idrotter är försäljning av olika rättigheter, exempelvis reklamplatser och sändningsrättigheter för främst TV. Dessa intäkter är viktiga för många föreningars ekonomiska stabilitet och möjligheter till utveckling. Det är därför angeläget att de formella förutsättningarna även för denna typ av egenfinansiering så långt möjligt är förutsebara och långsiktigt hållbara. Det är angeläget att initiativ eller åtgärder som påverkar idrottsrörelsens möjligheter till egenfinansiering i förväg diskuteras med idrottsrörelsens företrädare. På så sätt kan eventuella problem uppmärksammas och konsekvenserna av åtgärderna analyseras. Vad som i övrigt gäller den del av idrotten som kan beskrivas som kommersiell underhållningsidrott utvecklas i kapitel 8. 7.2.2 Statsbidraget Regeringens bedömning: Idrottsrörelsen bör ges fortsatt statligt stöd. Statsbidraget till idrotten bidrar till välfärd och medverkar till att idrottsrörelsen uppnår sina egna verksamhetsmål. Den verksamhet som idrottsrörelsen bedriver är av stor nytta för vårt samhälle. Verksamheten motsvarar väl de förväntningar som staten har för sin bidragsgivning. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att stödet till idrotten väl fyller de välfärdspolitiska målen för vårt samhälle och även är ett värdefullt stöd för att uppnå idrottsrörelsens egna verksamhetsmål. Den breda folkrörelseidrotten kan även vara en värdefull resurs för att möjliggöra för alla medborgare oberoende av ålder och kön att utöva motion och idrott. Då intäktsmöjligheterna är begränsade anser regeringen att denna verksamhet även är i behov av ett statligt stöd i minst samma omfattning som . Närmare riktlinjer för statsbidraget utvecklas i kapitel 9. 7.2.3 Bidrag för svenskt deltagande vid och Paralympics Regeringens förslag: De medel som staten anvisar för svenskt deltagande vid och Paralympics skall fördelas mellan åren och fortsättningsvis inkluderas inom ramen för anslaget Stöd till idrotten. Regeringens bedömning: Det bör vara uppgift att i samråd med och förvalta medlen på ett sådant sätt att ett svenskt deltagande i och Paralympics säkerställs. förslag om uppräkning av anslaget bör inte genomföras. förslag stämmer i princip överens med regeringens. föreslår dock att anslaget räknas upp med en summa som motsvarar ett årligt genomsnitt av kostnaderna. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna lämnar förslaget utan erinringar. Statskontoret avstyrker den föreslagna finansieringsmodellen, eftersom en automatisk bidragskonstruktion enligt Statskontoret är samhällsekonomiskt olämplig. tillstyrker förslaget att idrottsanslaget räknas upp med en summa som motsvarar ett genomsnitt av bidraget till kostnaderna för deltagandet i de olympiska och paralympiska spelen utslaget . anser att den beräknade kostnaden som utredningen föreslår väl kan inräknas i det totala anslaget till idrotten men att bidraget på grund av dess ändamål måste hållas åtskilt från det övriga statsanslaget. Skälen för regeringens förslag: har stolta olympiska tradi- tioner. har deltagit i samtliga med ett enda undan- tag, sommarolympiaden i . stod som värd för , "på ", och arrangerade även olympiska spels ryttartävlingar. Sedan spelen startades i har tagit nästan 600 olympiska medaljer vilket gör till en av de främsta olympiska idrottsnationerna genom tiderna. Ett svenskt deltagande vid och sedermera Paralympics har betraktats vara en viktig nationell angelägenhet, varför staten har givit ett bidrag till RF för svenskt deltagande de budgetår som och Paralympics har arrangerats. fann det omotiverat att just denna del av svensk idrotts tävlingverksamhet på elitnivå blir föremål för särskild granskning i budgetprocessen till skillnad från annan tävlingsverksamhet. Regeringen instämmer i detta och bedömer att de medel som åtgår för svenskt deltagande vid och Paralympics uppgår till utslaget . Genom den ökade utdelningen från AB , som härrör från överskottet på värdeautomatspel, blir det möjligt att fortsättningsvis rymma dessa kostnader inom ramen för anslaget Stöd till idrotten. Övergången till ett system där kostnaderna belastar anslaget bör genomföras . En sådan övergång försvåras dock av det faktum att såväl de som Paralympics genomförs , och att kostnaderna för svenskt deltagande vid dessa evenemang torde överstiga de resurser som då reserverats för detta ändamål. För att underlätta övergången till det nya systemet bedömer regeringen att det krävs extra resurser detta första år. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen för föreslå en ökning av anslaget Stöd till idrotten med engångsvis . Eftersom kostnaderna är ojämnt fördelade mellan åren bör det åligga RF att i samråd med SOK och förvalta medlen på ett sådant sätt att det säkerställer ett svenskt deltagande vid såväl som Paralympics under både somrar och vintrar kommande år. Det finns däremot starka samhällsekonomiska skäl som talar mot en uppräkning av anslaget. förslag bör därför i denna del inte genomföras. 7.2.4 Bidrag från AB Regeringens bedömning: kommer idrotten att tillföras betydande belopp genom det överskott som genereras från det värdeautomatspel som AB har koncession på att bedriva. Det framtida överskottet från värdeautomatspel bedöms uppgå till uppskattningsvis i samband med att 7000 värdeautomater har placerats ut på restauranger. Av överskottet bör tillfalla idrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet vilket innebär ett tillskott på uppskattningsvis . Till detta kommer överskottet från värdeautomatspel i bingohallar på förutsatt att 500 värdeautomater har placerats ut. Skälen för regeringens bedömning: Bidraget till RF från AB , tidigare AB Tipstjänst, har utgjort ett viktigt komplement till statsanslaget. Ett samlat bidrag till beslutade på förslag från regeringen att godkänna att dåvarande AB skulle ges möjlighet att besluta om stöd till idrotten i form av ett samlat bidrag till RF på . beslutade att bidraget skulle uppgå till i avvaktan på införandet av ett vinstdelningssystem. beslutade , i fortsatt avvaktan på införandet av ett vinstdelningssystem, att bidraget till RF från AB skulle öka engångsvis till . Av dessa medel var dock att betrakta som ett förtida uttag av framtida överskott från värdeautomatspelet, varför utgör basen i det årliga bidraget från AB . Dessa inkluderar de som bidraget ökade med på grund av initiativ då anslaget N1 Stöd till idrotten minskades med motsvarande belopp. Prognos om framtida överskott från värdeautomatspel och principer för fördelningen Regeringen har tidigare i vår aviserat att framtida överskott från värdeautomatspel som skall tillfalla det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet bedöms uppgå till uppskattningsvis i samband med att 7000 automater placerats ut på restau- ranger (prop. 1998/99:80). Av den summa som överskottet resulterar i bör tillfalla idrottsrörelsens lokala barn- och ungdoms- verksamhet. Detta skulle innebära uppskattningsvis . I samma proposition föreslog regeringen att spel på värdeautomater även skall få anordnas i samband med bingospel och att detta kan ge ett överskott på förutsatt att ca 500 auto- mater placeras i bingohallar. Regeringens uppfattning är att även detta överskott skall gå till idrottsrörelsen. Detta är, förutsatt att antar regeringens förslag, möjligt vilket i så fall medför utbetalning . Vinstdelningssystem beslutade att öronmärkningen av överskottet på värdeautomatspel skulle ersättas av ett system för vinstdelning mellan staten och föreningslivet vilket skulle baseras på överskottet från värdeautomaterna. Med anledning av att säkra prognoser om värdeautomaternas vinstutveckling har saknats har införandet av vinstdelnings- systemet försenats. Regeringen bedömer nu att säkra prognoser kan göras , varför arbetet med att konstruera ett vinstdelnings- system nu kan inledas. Då det genomförs kommer bidraget från AB att transformeras till att utgöra en andel av AB Svenska Spels totala överskott i stället för att kopplas till överskottet från värdeautomatspel. 7.2.5 Idrottens lokala aktivitetsstöd Regeringens bedömning: Stödet till idrottens lokala barn- och ungdomsverksamhet bör förstärkas. Det lokala aktivitetsstödet är av stor betydelse för barn- och ungdomsverksamheten i de lokala idrottsföreningarna. Skälen för regeringens bedömning: Insatser för barn och ungdomar är en viktig del av idrottsrörelsens verksamhet. Idrottsrörelsen har ett särskilt ansvar med hänsyn till det stora antal barn och ungdomar som är verksamma inom idrotten. Det statliga lokala aktivitetsstödet syftar till att stödja de lokala föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet. Det föreligger risk för att allt större grupper av ungdomar inte längre har råd att delta i organiserad idrottsverksamhet, till följd av bl.a. höjda avgifter. Detta är en mycket oroande utveckling. Möjligheten att idrotta får inte bli en klassfråga. Regeringen anser därför att de medel som tillförs idrotten från AB bör användas som en förstärkning av idrottens lokala barn- och ungdomsverksamhet. Stödet fördelas av RF i enlighet med av regeringen godkända regler (dnr BO91/1441/I). Det består av dels ett grundbidrag, dvs. ett fast belopp per grupp, dels av ett rörligt belopp per deltagare. Det rörliga bidraget kan utgå till maximalt 20 deltagare i åldern 7 per grupp. Antalet deltagare per sammankomst måste vara minst tre deltagare i åldern 7 . utvärdering av de lokala aktivitetsstödet visar att stödet har betydelse för föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet, trots att det generellt utgör en liten del i föreningarnas intäkter och att det skulle få stora konsekvenser om stödet togs bort. RF har föreslagit ändrade regler för statligt lokalt aktivitetsstöd för godkännande. Förslaget innehåller bl.a. att maximi- åldern för erhållande av statligt aktivitetsstöd skulle sänkas från 25 till . delade denna syn. Eftersom statliga medel används för att finansiera delar av stödet till barn- och ungdomsverksamhet i de lokala föreningarna, bör regeringen efter samråd med idrottsrörelsen bestämma hur stödsystemet närmare skall vara utformat. Viktiga frågor när det gäller idrottens lokala aktivitetsstöd är bl.a. vilket åldersintervall som skall omfattas av stödet, hur tidig specialisering bland barn skall motverkas och hur tonåringar bäst skall uppmuntras att behålla sitt intresse för idrott oavsett vilken nivå de väljer. Ett viktigt underlag för att bedöma dessa frågor är en könsindelad statistik. Regeringen avser att överlägga med RF i dessa frågor. Det är viktigt att det lokala aktivitetsstödet till idrottsverksamhet så långt möjligt anpassas till idrottens förutsättningar och behov. Det tidigare sambandet mellan aktivitetsstödet till idrottsföreningar och till ungdomsorganisationer bör slutgiltigt upphöra. 7.2.6 Det kommunala stödet till idrotten Regeringens bedömning: Det kommunala stödet till idrotten, i form av anläggningsstöd och kontantbidrag, uppgår till sammanlagt . Det är viktigt att de kommunala bidragen i första hand utformas efter lokala behov och möjligheter. Det är angeläget att ta fram tillförlitlig statistik om tillgång till och nyttjandet av lokaler samt utvecklingen av taxor och avgifter för dessa lokaler.