prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Not 29 Byggnader Miljoner kronor 1998 1997 9 075 9 348 6 154 6 058 883 906 384 380 330 343 185 194 2 346 2 417 1 892 2 113 346 326 189 200 Övriga myndigheter 357 394 Summa 22 141 22 679 De fastigheter förvaltar är avsedda för försvarsändamål. förvaltar för statens räk- ning det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Den största delen av fastigheterna tillhör vårt nationella kulturarv. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader och landshövdingeresidensen. förvaltar riksdagsbyggnaderna inklusive ledamotshuset och partikansliet. Not 30 Förbättringsutgifter på annans fastighet Miljoner kronor 1998 1997 235 143 152 111 69 32 63 68 62 37 60 - 58 54 54 35 Övriga myndigheter 347 201 Summa 1 100 681 Ökningen av förbättringsutgifterna på annans fastighet beror huvudsakligen på att myndigheterna har gjort omklassificeringar . redovisade t.ex. och dessa kostnader som nyanläggningar respektive som övriga anläggningar. jämförelsevärden kvarstår i noterna till dessa poster. Not 31 och annan fast egendom Miljoner kronor 1998 1997 4 960 5 080 1 786 1 816 1 398 1 256 1 894 1 905 28 28 28 16 7 7 Övriga myndigheter 166 161 Summa 10 267 10 269 De markegendomar som redovisas av består till stora delar av markområden ovan odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas främst jordbruksegendomar som av kulturella skäl är i statens ägo som t.ex. kungsgårdarna. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Dessa är dock upptagna till ett lågt värde eller inget värde alls. Not 32 Statliga vägar Miljoner kronor 1998 1997 61 340 66 175 har värderat och redovisat investeringar i statliga vägar och broar. Väginvesteringar har invärderats retroaktivt. Avskrivningstiden för väginvesteringar är . Omräkning har skett med ledning av vägkostnadsindex som är en sammanvägning av konsumentprisindex, entreprenadindex och producentindex. Redovisade belopp är nettovärden efter värdeminskningsavdrag. redovisades även pågående nyanläggningar uppgående till i denna not. 1998 redovisas de pågående nyläggningarna uppgående till separat i noten pågående nyanläggningar. Not 33 Statliga järnvägsanläggningar Miljoner kronor 1998 1997 48 877 47 005 har fr.o.m 1996 värderat och redovisat järnvägarna. redovisades endast tele-, el- och SL-anläggningar. De investeringar som gjorts i det statliga järnvägsnätet och som finansieras med statliga anslag har i redovisning tidigare direktavskrivits. De beräknade investeringsbeloppen har omräknats till nuvärde enligt konsumentprisindex. Avskrivningar för järnvägsanläggningar är . Redovisade belopp är nettovärden efter värdeminskningsavdrag. har utbyggnad gjorts av och Ostkustbanan. Not 34 Immateriella tillgångar Miljoner kronor 1998 1997 , pensionssystem 439 263 , aktiverade forsknings-och utvecklingskostnader 145 129 , datorsystem och licenser 83 21 Verket för högskoleservice 23 16 24 1 Försvaret materielverk 14 13 13 17 12 16 , rättigheter 153 156 86 66 Övriga myndigheter 56 56 Summa 1 048 762 immateriella tillgångar utgörs av aktiverade kostnader för utveckling av ett nytt pensionssystem. Enligt regeringens beslut aktiveras kostnaderna och finansieras med lån i . Lånet amorteras och när pensionssystemet tas i drift görs avskrivningar på tillgången. Svenska Kraftnäts immateriella tillgångar avser markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter. Föregående år redovisades dessa under mark och annan fast egendom. redovisas även jämförelsevärdet 1997 under immateriella tillgångar. Not 35 Leverantörsskulder Miljoner kronor 1998 1997 2 678 1 902 2 113 2 364 1 147 841 Försvarsmakten 755 715 573 412 430 402 429 303 278 318 541 465 333 257 231 280 121 93 Övriga myndigheter 3 189 2 869 Summa 12 818 11 221 Not 36 Depositioner Miljoner kronor 1998 1997 371 - i , tvångsinlösta aktier, hyresdepositioner m.m. 275 277 58 67 Allmänna advokatbyråerna - 65 Övriga myndigheter 158 130 Summa 862 539 har depositioner redovisats som långfristiga skulder. redovisas posten som kortfristig skuld. Depositioner som redovisas av () avser främst indrivna medel som kronofogdemyndigheterna förvaltar i avvaktan på beslut och redovisning i vissa mål. Föregående år uppgick RSV:s depositioner till . Förändringen från föregående år beror på att depositioner för kommunernas och landstingens mervärdesskattemedel inte längre ingår. Not 37 Övriga skulder Miljoner kronor 1998 1997 5 932 3 647 , innehållna skatter på pensioner m.m. 4 543 4 008 , EU-avgiften 1 843 - , inbetalda uppbördsmedel 1 208 871 , beviljade men ej utbetalda bidrag m.m. 928 850 Allmänna arvsfonden 263 232 212 91 Statens löne- och pensionsverk 176 1 264 i län 117 28 106 2 006 Sida 45 506 40 493 1 465 , skulder till koncernföretag m.m. 911 654 , 87 28 , källskatter 36 93 3 29 Övriga myndigheter 2 439 2 545 Summa 18 890 17 810 skuld består till största delen av ej inlösta, förfallna obligationer, obligationsvinster samt räntor på skulder för terminskontrakt. Förändringen mellan åren beror i huvudsak på att skulden för terminskontrakt ökat väsentligt då orealiserade valutaförluster har varit större än orealiserade valutavinster. skuld avser i huvudsak medel till EU-avgiften som deponeras på konto i . skuld avser till största delen inbetalda uppbördsmedel vilka ännu inte redovisats mot inkomsttitel samt returnerade utbetalningar. Vad gäller () ingår i jämförelsetalet en skuld till RSV på som inte eliminerades. har eliminering skett av motsvarande skuld. AMS redovisade dessutom bidragsskulder avseende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1997 uppgående till . redovisas ingen sådan skuld då AMS har ändrat sina redovisningsprinciper. skuldfördes inkomna och godkända bidragsrekvisitioner avseende beslutade och genomförda åtgärder . skuldförs inte sådana bidragsrekvisitioner och avräknas heller inte anslaget vilket gjordes 1997. Sida skuldbokförde värdet av de beslut om utbetalning av medel som fattats före utgången av året liksom rekvisitioner som inkommit men inte utbetalats. sker ingen sådan värdering och beloppen redovisas först när de utbetalas följande år. skuld avser externa medel som erhållits för vidare utbetalning till bidragsmottagare efter rekvisition. Minskningen jämfört med föregående år beror på att Energiteknikfonden, som 1997 stod för en större del av skulden, övertogs av . Minskningen av övriga skulder hos Statens löne- och pensionsverk med beror på att vissa skulder avseende löne- och preliminärskatter inte eliminerades 1997 vilket skett 1998. Not 38 Förskott från kunder kronor 1998 1997 108 97 55 155 50 51 44 55 14 511 7 815 2 360 - 361 Övriga myndigheter 282 728 Summa 570 3 139 bestod posten förskott från kunder hos och hos universiteten huvudsakligen av oförbrukade bidrag. Sådana bidrag redovisas som en separat post och specificeras i not 39. Not 39 Periodavgränsningsposter redovisade myndigheterna alla typer av periodavgränsningsposter på skuldsidan summerat till en post. är dessa poster fördelade på upplupna kostnader, oförbrukade bidrag och övriga förutbetalda intäkter. Denna indelning tillämpas även i denna not. I balansräkningen redovisas dock alla periodavgränsningsposter summerat. jämförelsevärden har inte delats upp på dessa kategorier utan redovisas i sin helhet under rubriken upplupna kostnader. Upplupna kostnader Miljoner kronor 1998 1997 968 916 Försvarsmakten 711 877 , upplupna räntor 75 193 94 208 , kostnader för EU- vård m.m. 647 3 193 , upplupna löner & semesterlöner 637 1 519 514 651 750 1 121 305 366 133 142 52 62 Övriga myndigheter 3 758 5 497 Summa 83 668 108 552 Som upplupna kostnader redovisas bl.a. myndigheternas beräknade semesterskulder. upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor och i utländsk valuta samt räntekostnader för skuldskötselåtgärder. Minskningen jämfört med är hänförlig till att överkurser vid upplåning m.m. särredovisas som övriga förutbetalda intäkter . Minskningen hos jämfört med föregående år beror i huvudsak på att ansvaret för utbetalningar av läkemedelsersättning har övertagits av landstingen som erhåller statsbidrag från för finansiering av en väsentlig del av kostnaden. Oförbrukade bidrag Miljoner kronor 1998 1997 858 Oförbrukade bidrag utgörs av bidragsmedel som erhållits men ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Övriga förutbetalda intäkter Miljoner kronor 1998 1997 Riksgäldkontoret, förutbetalda överkurser vid upplåning m.m. 17 890 Periodavgränsningsposter totalt skulder Miljoner kronor 1998 1997 Upplupna kostnader 83 668 108 552 Oförbrukade bidrag 3 231 Övriga förutbetalda intäkter 19 732 Summa 106 631 108 552 Not 40 Depositioner, långfristiga Miljoner kronor 1998 1997 Allmänna advokatbyråerna 63 - - 799 i - 19 i län - 16 Övriga myndigheter 9 8 Summa 72 842 Depositionerna hos redovisas som kortfristiga. Not 41 Andra långfristiga skulder Miljoner kronor 1998 1997 , skuldbytesavtal 11 993 9 558 , och trafikleder AB 5 574 4 293 406 385 geologiska undersökning 403 - 9 686 7 643 222 559 , finansiell leasing av isbrytare 154 50 Övriga myndigheter 793 91 Summa 29 231 22 579 redovisar skuldbytesavtal som netto uppgår till som långfristig skuld. Skulden värderas till bokslutsdagens valutakurser. skuld till och trafikleder AB avser finansiering av delar av de särskilda trafiklösningarna i och . Skuldökningen hos () är i huvudsak hänförlig till en ökning av avsättningen för nollkupongplaceringar med till . Avsättningen skall finansiera leasingkontrakt som förfaller. I SJ:s skuld ingår även utlandslån på . Av skulder 1997 avser 343 miljoner löneskatt som inte eliminerades men som eliminerats 1998. Affärsverken redovisade 1997 avsättningar för pensioner som andra långfristiga skulder. Dessa redovisas 1998 som avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser och jämförelsetalen redovisas därmed också som avsättningar för pensioner. Lån i Miljoner kronor 1998 1997 Statsobligationslån 777 248 770 454 Statsskuldväxlar 225 673 144 061 Premieobligationslån 58 700 61 400 Dagslån 11 135 25 203 Riksgäldskonto 5 507 6 654 Riksgäldssparkonto 5 173 2 741 Allemanssparkonto - 29 492 Summa 1 083 436 1 040 005 Statsskuldväxlarna och de reala statsobligationslånen redovisas till vid emissionstillfället inbetalda belopp. , och innehar statliga obligationer och skuldväxlar. Innehaven uppgår till totalt och har eliminerats mot statsskulden. RGK:s redovisning av statsskuldens storlek avviker därför mot den som redovisas här med samma belopp. Lån utomlands Miljoner kronor 1998 1997 Utestående obligationslån 362 525 385 668 Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till den valutakurs som gällde på bokslutsdagen. Lånens anskaffningsvärde uppgick till . Statsskulden totalt Miljoner kronor 1998 1997 Lån i 1 083 436 1 040 005 Lån utomlands 362 525 385 668 Summa 1 445 961 1 425 673 Not 43 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Miljoner kronor 1998 1997 Statens löne- och pensionsverk 103 145 Försvarsmakten 989 597 679 810 161 139 150 - 1 568 1 497 1 121 1 101 465 616 86 70 Summa 116 149 4 830 redovisar Statens löne- och pensionsverk (SPV) statens pensionsåtagande vad gäller tjänstepensioner. har skulden redovisats som ansvarsförbindelse. Skulden består av tre komponenter; aktiva pensionärer , passiva (livräntor) och skuld till förmånstagare . Flertalet myndigheter betalar pensionspremier till () inom SPV som administrerar merparten av statens pensionsåtagande. Undantag är affärsverken och några få andra myndigheter vilka specificeras i noten ovan. Årets avsättning till pensioner uppgående till har inte redovisats i resultaträkningen utan endast direkt i balansräkningen som en ökning av avsättningar till pensioner och andra förpliktelser. Anledningen till att SPV inte redovisar förändringen av skulden i resultaträkningen är att pensionsåtagandet inte är att betrakta som tillhörigt SPV varför skulden balanseras i deras balansräkning som en fordranspost på statsverket. Därför kommer den heller aldrig att redovisas i resultaträkningen hos SPV. () redovisar på motsvarande sätt försäkringskassornas tjänstepensionsskuld . Även jämförelsetal , redovisas i RFV:s årsredovisning , dock inte i den konsoliderade balansräkningen för staten. Inte heller RFV har redovisat årets förändring av pensionsskulden i resultaträkningen utan endast direkt i balansräkningen som en ökning av avsättningar till pensioner och andra förpliktelser. Årets avsättning uppgick till Försvarsmaktens, och avsättningar för pensioner redovisades föregående år som långfristiga skulder. De myndigheter som själva gör avsättningar för pensioner beräknar avsättningarna enligt samma beräkningsmodell som använder för statens övriga pensioner. I avsättning i jämförelsetalen ingår löneskatt som inte eliminerades. Not 44 Övriga avsättningar Miljoner kronor 1998 1997 , avsättning till premiereserven 46 194 32 801 , avsättning för risker i garantiengagemang 3 621 - , avsättning för återanskaffning av produktionsanläggningar 411 - 1 693 2 406 Övriga myndigheter 10 - Summa 51 929 35 207 Enligt den proformabalansräkning som upprättats av är jämförelsevärdet för avsättning för risker i garantiengagemang . gör främst avsättningar för förlustavtal, men även en omstruktureringsreserv, m.m. finns redovisad under övriga avsättningar. Not 45 Nettoförmögenheten Miljoner kronor 1998 1997 Statskapital 331 999 266 962 Uppskrivningskapital 407 400 Gåvo- och Donationskapital 613 1 195 Resultatandelar i dotterföretag 52 925 50 272 Särskilda avsättningar 19 478 -2 154 Balanserad kapitalförändring -1 536 313 -1 382 166 Kapitalförändring enligt resultaträkningen -23 397 -25 100 Summa -1 154 288 -1 090 591 Statskapital består främst av kapital som staten tillskjutit för investeringar i vägar och järnvägar men även av kapitaltillskott till investeringar som de olika departementen gjort. Försvarsmaktens invärdering av beredskapstillgångar förklarar merparten av den ökning som skett av statskapitalet . Se not 25. Minskningen av gåvo- och donationskapital med är i huvudsak hänförlig till en omklassificering i redovisningen av oförbrukade bidrag hos . Resultatandelar i dotterföretag ökade med . I posten särskilda avsättningar ingår Kärnavfallsfondens kapital där andelarna innehas av fyra större kraftbolag. I en enskild myndighets bokslut utgörs posten balanserad kapitalförändring normalt av föregående års ackumulerade förändring summerat med årets under- eller överskott. I den konsoliderade balansräkningen för staten uppnås ingen sådan överensstämmelse. Orsaken är främst de större tillgångs- och skuldposter som inte redovisats men som värderats och redovisats i balansräkningen . Exempel på väsentligare sådana poster är det beredskapslager som Försvarsmakten redovisar med , och statens tjänstepensioner som SPV redovisar med . Not 46 Ansvarsförbindelser Miljoner kronor 1998 1997 Kreditgarantier 667 162 671 333 Statliga tjänstepensioner - 100 551 369 294 172 170 Summa 667 703 772 348 Kreditgarantierna redovisas i kapitel 7, Statliga garantier m.m. Noter till finansieringsanalysen (47-49) Not 47 Justering till betalningar Miljoner kronor 1998 1997 Förändring kassa, bank -1 675 -312 Förändring övriga omsättnings-tillgångar 7 548 2 218 Förändring utlåning -10 144 4 027 Förändring finansiella anläggnings- tillgångar -1 314 2 174 Förändring kortfristiga skulder 1 697 -2 755 Förändring långfristiga skulder 6 339 2 656 11 157 Försäljning av andelar i Nordbanken 7 560 Summa justeringar 2 451 34 854 Not 48 Investeringar Miljoner kronor 1998 1997 Finansiella investeringar 1 554 446 40 133 13 126 0 254 7 476 6 130 7 002 7 222 858 763 823 756 786 703 Av denna not framgår inte samtliga investeringar utan endast investeringar för de myndigheter som redovisat de största investeringsbeloppen. Not 49 Justering till betalningar Miljoner kronor 1998 1998 Förändring övriga omsättningstillgångar hänförbar till ränta på statens upplåning 2 874 2031 Förändring kortfristiga skulder hänförbar till ränta på statens upplåning -1 125 -4 024 Summa justeringar 1 749 -1 993 3 Sammanställning av den statliga sektorn Bokslutet omfattar i allt väsentligt de statliga myndigheterna. Genom ägarintressen i bolag och genom att t.ex. faller utanför den av- gränsning som gjorts, är emellertid det som brukar benämnas den statliga sektorn i realiteten större. Förevarande sammanställning görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. Väsentligt inflytande har definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Definitionen överensstämmer med näringslivets definition av intresseföretag. Med denna definition faller stiftelser utanför. Statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndigheterna även statliga bolag och finansinstitut samt och . När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Detta innebär t.ex. att ett helägt bolags tillgångar och skulder tas med i sin helhet. Sammanställningen, som bygger på de olika organisationernas officiella årsredovisningar eller delårsrapporter, ger en uppfattning om den totala statliga förmögenheten. Den ger även möjligheter till analyser av hur till exempel bolagiseringar och privatiseringar påverkar de inbördes relationerna mellan de olika kategorierna i sammanställningen och även den totala statliga förmögenheten. Någon fullständig eliminering har inte kunnat göras eftersom underlag för elimineringar saknas i vissa fall och de olika organisationernas redovisningsperioder och redovisningsprinciper skiljer sig åt. Dessutom lyder de under olika regelverk vilket komplicerar konsolideringen. De elimineringar som gjorts framgår av not 6. Den statliga sektorns samlade ekonomiska ställning Tabell 1.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder Miljarder kronor Myndigheter 1 98 97 96 94/95 93/94 92/93 Summa tillgångar 629 540 548 474 398 475 Summa skulder 1783 1598 1586 1514 1322 1167 Nettoförmögen- het/kapital -1154 -1058 -1038 -1040 -924 -692 skulder och kapital 629 540 548 474 398 475 98 97 96 95 94 93 92 Summa tillgångar 355 344 322 312 344 362 256 Summa skulder 229 219 210 209 246 274 184 Nettoförmögen- het/kapital 126 125 112 103 98 88 72 skulder och kapital 355 344 322 312 344 362 256 Statliga banker 3,4 och finansinstitut 98 97 96 95 94 93 92 Summa tillgångar 264 409 576 504 560 619 611 Summa skulder 243 391 538 466 527 593 570 Nettoförmögen- het/kapital 21 18 38 38 33 26 41 skulder och kapital 264 409 576 504 560 619 611 3 98 97 96 95 94 93 92 Summa tillgångar 214 189 213 257 269 275 371 Summa skulder 95 95 126 180 204 192 307 Nettoförmögen- het/kapital 119 94 87 77 65 83 64 skulder och kapital 214 189 213 257 269 275 371 AP-fonden 3,4,5,6 98 97 96 95 94 93 92 Summa tillgångar 642 622 600 575 544 548 509 Summa skulder 1 2 3 1 3 14 2 Nettoförmögen- het/kapital 641 620 597 574 541 534 507 skulder och kapital 642 622 600 575 544 548 509 98 97 96 95 94 93 92 Summa tillgångar -135 -125 -125 -103 -66 -58 -42 Summa skulder Nettoförmögen- het/kapital -135 -125 -125 -103 -66 -58 -42 skulder och kapital -135 -125 -125 -103 -66 -58 -42 Totalt bokförda värden 98 97 96 95 94 93 92 Summa tillgångar 1969 1805 2134 2094 2127 2144 2180 Summa skulder 2351 2140 2463 2444 2495 2395 2229 Nettoförmögen- het/kapital -382 -335 -329 -350 -368 -251 -49 skulder och kapital 1969 1805 2134 2094 2127 2144 2180 Enligt sammanställningen i tabell 1.1 av den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder är tillgångarnas bokförda värde . Av dessa ägs direkt av staten medan utgörs av statens andel i andra juridiska enheter. I relation till bruttonationalprodukten (BNP) är statens samlade tillgångar . För redovis- ningsperioden var BNP 1 804 miljarder enligt SCB. Skuldsidan visar att den statliga sektorns samlade skulder uppgick till . Den största enskilda skuldposten utgörs av den av förvaltade statsskulden på (efter eliminering av myndigheternas innehav av statsobligationer). I relation till BNP är bruttoskulden och statsskulden . Eftersom skulderna är större än tillgångarna har den statliga sektorn en negativ nettoförmögenhet på -. I relation till BNP är nettoförmögenheten -. Jämfört med året innan har den statliga sektorns förmögenhet minskat med . Detta beror bland annat på minskningen av myndigheternas eget kapital med , vilket är den största minskningen sedan budgetåret 94/95. AP-fondens eget kapital ökade däremot med , vilket även statliga banker och finansinstitut och eget kapital gjorde med 3 respektive . Staten har utöver detta ansvarsförbindelser i form av statliga kreditgarantier m.m. uppgående till . Förändringar i den statliga sektorns förmögenhet har varit relativt lugnt när det gäller förändringar i den statliga bolagssektorn. Nordbanken och har genom sitt samgående bildat en ny bankkoncern, koncernen . Den nya bankkoncernens struktur utgår från två holdingbolag, Nordbanken och . Svenska statens aktieinnehav i Nordbanken är även . har skiljts ut från genom att samtliga aktier i bolaget delades ut till staten. blev på detta sätt direkt underställt . har svenska staten förvärvat av aktierna i . Därmed äger staten av bolaget. Vid försäljningen av aktier i erhöll staten och ytterligare i utdelning från . Utdelningen var pengar från Förvaltningsbolaget AB:s utförsäljning av aktier i . De 10 största företagen med statligt ägande De tio största bolagen 1998 omsätter tillsammans . är störst med en omsättning på . Bland de tio största aktiebolagen har staten aktiemajoriteten i nio, varav åtta är 100- procentigt ägda. De tio mest vinstrika bolagen redovisar tillsammans nästan i resultat 1998. Det bolag som redovisar högsta resultatet och ägs till av staten är med . De tio högst värderade bolagen representerar tillsammans ett värde på på tillgångssidan i statens balansräkning. Siffrorna i tabellerna visar bolagens totala omsättning, resultat och värde och inte bara statens andel. Procenttal inom parentes visar statens ägarandel i de fall staten ej äger . I bilaga 1.7 redovisas även nyckeltal för några statliga bolag. Tabell 1.2 De tio största företagens omsättning Miljarder kronor 1. (50,) 24,1 5. Systembolaget 15,5 7. () 14,3 8. AB 12,7 9. Tabell 1.3 De tio största företagens resultat Miljarder kronor 1. AB 3,9 3. Nordbanken (42,) 3,7 4. Vin & Sprit 0,9 7. (50,) 0,7 Tabell 1.4 De tio största företagens värde Miljarder kronor 1. (50,) 7,9 6. Nordbanken (42,) 4,8 8. 3,5 Noter till tabell 1.1 Myndigheter I bilaga 1.6 redovisas de myndigheter som ingår i sammanställningen avseende redovisningsperioden . Statliga bolag Med statliga bolag avses de bolag som ingår i regeringens skrivelse 1998/99:20 till med redogörelse för företagande med statligt ägande och där statens ägande uppgår till . Uppgifter ur föregående års regeringsskrivelser har använts som underlag värden. Bilaga 1.5 redovisar de statliga bolag som ingår i sammanställningen. Se även bilaga 1.7 där nyckeltal för några statliga bolag redovisas. Statliga banker och finansinstitut ingick Nordbanken , (), AB och . Siffrorna (summa tillgångar och summa skulder) är reviderade. Statliga banker och finansinstitut omfattade 1997 Nordbanken, (), AB och . 1996 ingick Nordbanken, , , (), AB och . 1995 ingick Nordbanken, Retriva, , () och AB och . 1994 ingick Nordbanken, Retriva, och (). 1993 ingick Nordbanken inklusive (), Retriva, och och 1992 ingick , och . AP-fonderna Bokslut 98 (i tkr) Tillgångar Skulder Kapital 1-3 Fonden 587 288 33 587 255 4:e Fonden 34 687 5 34 682 5:e Fonden 7 890 10 7 880 6:e Fonden 12 470 817 11 653 Totalt 642 335 865 641 470 (Fjärde och femte fondstyrelsens skuld till 1-3 är eliminerad.) Not 5 Pensionsskulden I ett betänkande från Pensionsarbetsgruppen (SOU 1994:20) presenteras det nuvarande allmänna pensionssystemet. Nuvarande folkpensions- och ATP-system är i princip uppbyggt som ett så kallat fördelningssystem.