prop · GM0326 · 1999-01-01 00:00:00 — Bakgrunden till regeringens förslag: Råtallolja uppkommer som en biprodukt från framställningen av sulfatcellulosa och utgörs i huvudsak av vedens kådämnen. Oljan används som råvara vid framställning av specialkemikalier, men kan även användas som bränsle och ersätter där- vid främst eldningsolja. De produkter som uppkommer vid vidareförädling av råtallolja är t.ex. tallfettsyror, destillerad tallolja, tallhartser, tall- och hartsestrar samt bo- ardoljor. De framställda produkterna är viktiga råvaror för exempelvis färg-, tryckfärgs- och pappersindustrierna. Som en biprodukt vid förädlingen av råtallolja utfås tallbeck. Tallbeck kan användas som bränsle, men inte för förädlingsändamål. Råtallolja används som bränsle både internt inom massaindustrin och av utomstående förbrukare. För att råtalloljan skall kunna användas som bränsle krävs en syratålig förbränningsanläggning, vilket torde innebära att i praktiken endast massatillverkarna själva och vissa kraft- eller fjärrvärmeanläggningar kan komma i fråga som bränsleförbrukare. Användning av fossila bränslen i värmeproduktion är belagd med full energi- och koldioxidskatt, medan användningen av fossila bränslen inom tillverkningsindustrin endast är belagd med halv koldioxidskatt och ingen energiskatt. Varken råtallolja eller tallbeck är belagt med energi- eller koldioxidskatt. Beskattningen av fossila bränslen i värmesektorn har medfört ökad betalningsvilja för biobränslen. För massaindustrin kan det därför vara lönsamt att sälja råtallolja till förädlingsindustrin, kraft- eller värmeverk och köpa eldningsolja för det egna bränslebehovet. Detta förutsätter naturligtvis att det pris som erhålls för råtall-oljan överstiger kostnaden för eldningsoljan. Även beskattningen av eldningsolja inom industrin påverkar därmed prisbildningen på råtallolja. Situationen har lett till stigande priser på råtallolja vilket drabbar de industrier som använder råtallolja som insatsvara. Till följd av den nämnda prissättningen på råtallolja belastas svenska vidareförädlare med en högre kostnad för sina råvaruinköp än sina konkurrenter på världsmarknaden. Den kemiska förädlingsindustrins ekonomiska situation påverkas dock även av dess möjlighet att få avsättning för tallbeck och sådan råtallolja som inte lämpar sig för förädling. I skattelagstiftningen fanns tidigare en spärr mot eldning av råtallolja genom att den kompensation (den s.k. nioöringen) som värmeverken er- höll vid leverans av värme till industrin förutsatte att råtallolja inte an- vändes i verket. Sedan industrin börjat lägga om sin egen värmeproduk- tion för att få tillgång till nioöringen ökade kostnaden för kompensationssystemet kraftigt och beslutade därför att ersätta reglerna om nioöreskompensationen med en återgång till äldre bestämmelser (se prop. 1995/96:198, bet. 1995/96:SkU31, rskr 1995/96: 305, SFS 1996:687). Dessa innebär att värmeverk som levererar värme till tillverkningsindustrin och för yrkesmässig växthusuppvärmning är berättigade till återbetalning av energiskatten och hälften av koldioxid-skatten på bränsle som använts för leveransen. I och med slopandet av nioöreskompensationen utgick råtalloljespärren ur skattelagstiftningen. De nya reglerna trädde i kraft . har emellertid uttalat att någon form av spärr mot användning av råtallolja som bränsle bör finnas även (se bet. 1995/96:SkU31 s. 39 och bet. 1996/97:FiU1 del 2, s. 35). Sedan koldioxidskatten för industrin höjdes från till av den generella nivån har den indirekta skatteeffekten för råtallolja och tallbeck förstärkts. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att energi- och koldioxidbeskattningen har en utformning som ger goda förutsättningar för den svenska industrin att konkurrera internationellt och säkrar lönsamheten för investeringar i varuproduktion i . I syfte att säkerställa att energibeskattningen inte indirekt belastar den kemiska förädlingsindustrins inköp av råtallolja som råvara, bör användningen av råtallolja för uppvärmningsändamål motverkas. Då tallbeck inte kan användas som råvara för förädlingsindustrin saknas anledning att belägga detta med skatt. Mot den angivna bakgrunden bör skatt tas ut på råtallolja som används för uppvärmning. Regeringen anser dock att promemorians förslag skulle kunna leda till oönskade konsekvenser, såsom en väsentligt ökad kostnad för massaindustrin som bränner råtallolja av sådana kvaliteter som inte kan användas för förädlingsändamål. Då det är beskattningen av eldningsolja inom industrin som påverkat prisbildningen på råtallolja bör i stället i största möjliga mån en likabehandling av råtallolja och eldningsolja eftersträvas. Råtallolja är ett biobränsle. Då förbränningen av råtallolja inte ger upphov till nettoemission av koldioxid skall någon koldioxidskatt inte tas ut. För att uppnå syftet med lagstiftningen bör dock skatten på råtallolja motsvara den sammanlagda energi- och koldioxidskatt som tas ut för eldningsolja. De för eldningsolja generellt gällande energi- och koldioxidskattesats- erna modifieras i stor utsträckning genom ett system av lättnadsregler för olika förbrukarkategorier. Bränsle som används inom fjärrvärmeverk beskattas med full energi- och koldioxidskatt. Inom kraftvärmeverk däremot tas full koldioxidskatt och halv energiskatt ut för bränsle som förbrukas för framställning av nyttiggjord värme. För bränsle som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet och vid yrkesmässig växthusodling tas ingen energiskatt och halv koldioxidskatt ut. Dessa regler modifieras i sin tur av den s.k. 0,8-procentsregeln i 9 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. För att uppnå en likabehandling med eldningsolja krävs att de ovan redovisade lättnadsreglerna även tillämpas på råtallolja. Då reglerna utgår från bränslen som belagts med såväl energi- som koldioxidskatt kan dessa dock inte utan vidare tillämpas på råtallolja. En ny lagteknisk lösning har därför fått sökas. De föreslagna reglerna syftar emellertid till att samma skatt även i praktiken skall tas ut på råtallolja och eldningsolja. Det bör beträffande bestämmelserna i 9 kap. 9 § anmärkas att beskattningsmyndigheten, vid tillämpning av 0,8-procentsregeln, har att utgå från det skattebelopp som återstår då lättnadsreglerna i 7 kap. 4 §, 8 kap. 3 a § eller 9 kap. 2 § tillämpats; jämför prop. 1996/97:29 s. 12 ff. Den föreslagna ändringen av paragrafen innebär inte någon förändring i detta hänseende. För råtallolja skall således beskattningsmyndigheten utgå från energiskatt till ett belopp som motsvarar hälften av den koldioxidskatt som tas ut på eldningsolja, per m3. I lagtexten syftar med andra ord energiskatten på den energiskatt som återstår efter att lättnadsreglerna i 7 kap. 4 §, 8 kap. 3 a § eller 9 kap. 2 § tillämpats. Enligt förslaget skall råtallolja vad gäller förfarandereglerna jämställas med kol och andra bränslen som EG:s särskilda hanteringsordning inte gäller för. Detta innebär bl.a. att skattskyldig är den som tillverkar råtall- olja eller för in produkten till eller tar emot en sådan leverans här i landet. Skatteplikten är knuten till råtallolja som produkt, inte till användningen som bränsle. Skattefrihet för råtallolja som används för annat ändamål än uppvärmning uppnås för skattskyldiga genom en möjlighet till avdrag i deklarationen och för icke skattskyldiga genom en möjlighet till skattefria inköp mot försäkran. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 2 §, 2 kap. 2 §, 4 kap. 12 §, 7 kap. 2 och 4 §§, 8 kap. 3 a §, 9 kap. 2, 5, 9 och 9 b §§ samt 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Vidare införs en ny bestämmelse i nämnda lag, 2 kap. 1 a §. De föreslagna ändringarna föreslås träda i kraft . Promemorians lagförslag Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi dels att 2 kap. 1 och 2 §§, 3 kap. 1 §, 4 kap. 12 §, 7 kap. 4 och 5 a §, 8 kap. 1 §, 9 kap. 2, 5 och 9 §§ samt 11 kap. 10 § skall ha följande lydelse, dels att punkt 6 av övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1776) om skatt på energi skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § 3803 00 10 Råtallolja Energiskatt per m3 Koldioxidskatt Summa skatt per m3. 2 § För bränslen som beskattas enligt 1 § första stycket 1 3 eller 4 a gäller angivna skattebelopp bränslets volym vid en temperatur av 15 C. Om en skattskyldig visar att bränslet när skattskyldigheten inträder har en annan temperatur får volymen räknas om till 15 C. Om skattskyldighet inträder vid leverans till en köpare som inte är registrerad som skattskyldig för bränslen, får dock omräkning göras endast om detta särskilt avtalats mellan säljaren och köparen. För bränslen som beskattas enligt 1 § första stycket 1 3, 4 a eller 9 gäller angivna skattebelopp bränslets volym vid en temperatur av 15 C. Om en skattskyldig visar att bränslet när skattskyldigheten inträder har en annan temperatur får volymen räknas om till 15 C. Om skattskyldighet inträder vid leverans till en köpare som inte är registrerad som skattskyldig för bränslen, får dock omräkning göras endast om detta särskilt avtalats mellan säljaren och köparen. För naturgas och metan skall de angivna skattebeloppen beräknas på volymen vid en temperatur av 0 C och ett tryck av 101,325 kilopascal. 3 kap. 1 § Svavelskatt skall betalas för svavelinnehållet i 1. torvbränsle ur KN-nr 2703, 2. bränsle som avses i 2 kap. 1, 3 och 4 §§. 2. bränsle som avses i a) 2 kap. 1 §, dock inte råtallolja, och i b) 2 kap. 3 och 4 §§. 4 kap. 12 § Skattskyldig för energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt för bränslen som avses i 2 kap. 1 § första stycket 6 8, bränslen enligt 3 och 4 §§ som inte avses i 1 kap. 3 a § samt vad gäller svavelskatt även bränslen som avses i 3 kap. 1 § 1 är den som Skattskyldig för energiskatt för råtallolja, energiskatt, koldioxid- skatt och svavelskatt för bränslen som avses i 2 kap. 1 § första stycket 6 8, bränslen enligt 3 och 4 §§ som inte avses i 1 kap. 3 a § samt vad gäller svavelskatt även bränslen som avses i 3 kap. 1 § 1 är den som 1. tillverkar eller bearbetar bränsle, 2. enligt 6 kap. 10 § andra stycket registrerats som lagerhållare, återförsäljare eller förbrukare av bränsle, 3. i annat fall än som avses i 1 och 2 a) importerar bränsle från tredje land, eller b) för in kolbränsle, petroleumkoks eller torvbränsle till från ett annat eller tar emot en sådan leverans, och b) för in kolbränsle, petroleumkoks, råtallolja eller torvbränsle till från ett annat eller tar emot en sådan leverans, och 4. den som förvärvat bränsle för vilket ingen skatt eller lägre skatt skall betalas när bränslet används för visst ändamål men som säljer eller förbrukar bränslet för ett ändamål som medför att skatt skall betalas med högre belopp. Vad som sägs i första stycket 4 tillämpas även i fråga om bränsle enligt 2 kap. 3 eller 4 § som inte avses i 1 kap. 3 a § och som beskattats enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a eller som förvärvats utan skatt, och som förbrukas i skepp, när skeppet används för privat ändamål. Som tillverkare anses den som för in naturgas till samt den för vars räkning sådan införsel äger rum. Som tillverkare anses även den som tar upp torvbränsle. 7 kap. 4 § Avdrag får, i den mån avdrag inte har gjorts enligt 1 3 §§, göras även för energiskatten samt för hälften av koldioxidskatten på annat bränsle än bensin som förbrukats för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Avdrag får, i den mån avdrag inte har gjorts enligt 1 3 §§, göras även för energiskatten samt för hälften av koldioxidskatten på annat bränsle än bensin och råtallolja som förbrukats för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthus-odling. Bestämmelserna i första stycket gäller även sådan oljeprodukt som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b och som förbrukats till tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet för drift av andra motordrivna fordon är personbilar, lastbilar och bussar. 5 a § I en deklaration som avser energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt på flygbensin (KN-nr 2710 00 26) och flygfotogen (KN- nr 2710 00 51) får avdrag göras enligt 1 § första stycket 1 4 och andra stycket. I en deklaration som avser energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt på flygbensin (KN-nr 2710 00 26) och flygfotogen (KN- nr 2710 00 51) eller energiskatt på råtallolja får avdrag göras enligt 1 § första stycket 1 4 och andra stycket. Avdrag får också göras för skatt på flygbensin och flygfotogen som förbrukats eller sålts för förbrukning för sådan motordrift som avser drift av motorer i luftfartyg eller av sådana motorer i provbädd eller i annan liknande ordning. 8 kap. 1 § Annan än den som är registrerad som skattskyldig får köpa bensin och bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b utan energiskatt och koldioxidskatt mot att han lämnar en försäkran till leverantören om att bränslet skall användas för sådant ändamål som avses i 7 kap. 1 § första stycket 4 eller andra stycket. Annan än den som är registrerad som skattskyldig får köpa bensin och bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b utan energiskatt och koldioxidskatt samt råtallolja utan energiskatt mot att han lämnar en försäkran till leverantören om att bränslet skall användas för sådant ändamål som avses i 7 kap. 1 § första stycket 4 eller andra stycket. 9 kap. 2 § Om någon som inte är skattskyldig har förbrukat annat bränsle än bensin för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan återbetalning av energiskatten och hälften av koldioxdiskatten på bränslet. Om någon som inte är skattskyldig har förbrukat annat bränsle än bensin och råtallolja för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan återbetalning av energiskatten och hälften av koldioxdiskatten på bränslet. 5 § Om värme har levererats för tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan av den som framställt värmen återbetalning av 1. energiskatten på elektrisk kraft, och 2. energiskatten och hälften av koldioxidskatten på annat bränsle än bensin som förbrukats vid framställning av värmen. 2. energiskatten och hälften av koldioxidskatten på annat bränsle än bensin och råtallolja som förbrukats vid framställning av värmen. 9 § Sedan möjligheterna till avdrag enligt 7 kap. 4 § eller återbetalning enligt 9 kap. 2 § utnyttjats medger beskattningsmyndigheten efter ansökan nedsättning av koldioxid- skatten för den del av skatten som överstiger av försäljningsvärdet med sådant belopp att den överskjutande skattebelastningen inte överstiger av det överskjutande skattebeloppet för annat bränsle än bensin som förbrukats vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Nedsättning får dock inte medges för skatt på bränsle som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Sedan möjligheterna till avdrag enligt 7 kap. 4 § eller återbetalning enligt 9 kap. 2 § utnyttjats medger beskattningsmyndigheten efter ansökan nedsättning av koldioxid- skatten för den del av skatten som överstiger av försäljningsvärdet med sådant belopp att den överskjutande skattebelastningen inte överstiger av det överskjutande skattebeloppet för annat bränslet än bensin och råtall-olja som förbrukats vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Nedsättning får dock inte medges för skatt på bränsle som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Vid beräkning av nedsättning enligt första stycket får den koldioxid- skatt som är hänförlig till följande bränslen dock inte sättas ned mer än att den motsvarar minst a) per kubikmeter dieselbrännolja (KN-nr 2710 00 69) eller fotogen (KN-nr 2710 00 51 eller 2710 00 55), b) per kubikmeter eldningsolja (KN-nr 2710 00 74 2710 00 78), och c) per gasol som förbrukats för drift av stationära motorer. Vad som i andra stycket föreskrivs om dieselbrännolja, fotogen, eldningsolja och gasol tillämpas även på bränsle för vilket motsvarande skatt skall betalas enligt 2 kap. 3 och 4 §§. Ansökan om nedsättning enligt första stycket skall omfatta en period om ett kalenderår och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten senast från kalenderårets utgång. 11 kap. 10 § Avdrag får göras även för energiskatt och koldioxidskatt på 1. bränsle som beskattas enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 b, om bränslet förbrukats vid framställning av skattepliktig elektrisk kraft i en gasturbinanläggning som har en sammanlagd installerad generatoreffekt av minst fem megawatt, under förutsättning att värme inte nyttiggjorts. 2. annat bränsle än som avses under 1, om bränslet förbrukats vid framställning av skattepliktig elektrisk kraft, med de begränsningar som följer av andra och tredje styckena. 2. annat bränsle än som avses under 1, dock inte råtallolja, om bränslet förbrukats vid framställning av skattepliktig elektrisk kraft, med de begränsningar som följer av andra och tredje styckena. Avdrag enligt första stycket 2 får vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanläggning göras för energiskatt och koldioxidskatt på den del av bränslet som förbrukats för framställning av skattepliktig elektrisk kraft och för hälften av energiskatten på den del av bränslet som förbrukats för framställning av nyttiggjord värme. Avdrag enligt första eller andra stycket får göras endast i den mån avdrag inte gjorts enligt 9 § första stycket 4, 7 kap. 1 § första stycket 5 eller 2 § andra stycket 4 eller tredje stycket. Den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft som i framställts i ett vindkraftverk får göra avdrag med ett belopp som svarar mot den skatt som skall betalas enligt 3 § första stycket 4. För bränsle, som förbrukats för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling av någon som inte är skattskyldig, skall ingen energiskatt tas ut och koldioxidskatt tas ut efter en skattesats som svarar mot hälften av den skattesats som enligt den nya lagen gäller för ifrågavarande bränsle. För annat bränsle än bensin och råtallolja, som förbrukats för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling av någon som inte är skattskyldig, skall ingen energiskatt tas ut och koldioxidskatt tas ut efter en skattesats som svarar mot hälften av den skattesats som enligt den nya lagen gäller för ifrågavarande bränsle. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 2 §, 4 kap. 12 §, 7 kap. 2 och 4 §§, 8 kap. 3 a §, 9 kap. 2, 5, 9 och 9 b §§ samt 11 kap. 10 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 kap. 1 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 § Energiskatt och koldioxidskatt skall betalas för bränslen som anges i 2 kap. 1, 3 och 4 §§ och svavelskatt på svavelinnehållet i bränslen som anges i 3 kap. 1 §. Bestämmelser om dessa skatter finns i 2 10 kap. Energiskatt skall betalas för bränslen som anges i 2 kap. 1, 1 a, 3 och 4 §§. Koldioxidskatt skall betalas för bränslen som anges i 2 kap. 1, 3 och 4 §§. Svavelskatt skall betalas på svavelinnehållet i bränslen som anges i 3 kap. 1 §. Bestämmelser om dessa skatter finns i 2 10 kap. Bestämmelser om skatt på elektrisk kraft finns i 11 kap. 1 a § Energiskatt skall även betalas för råtallolja (KN-nr 3803 00 10) med en skattesats som motsvarar den sammanlagda skatt som tas ut på bränsle enligt 1 § första stycket 3 a. 2 § För bränslen som beskattas enligt 1 § första stycket 1 3 eller 4 a gäller angivna skattebelopp bränslets volym vid en temperatur av 15 C. Om en skattskyldig visar att bränslet när skattskyldigheten inträder har en annan temperatur får volymen räknas om till 15 C. Om skattskyldighet inträder vid leverans till en köpare som inte är registrerad som skattskyldig för bränslen, får dock omräkning göras endast om detta särskilt avtalats mellan säljaren och köparen. För bränslen som beskattas enligt 1 § första stycket 1 3 eller 4 a eller enligt 1 a § gäller angivna skattebelopp bränslets volym vid en temperatur av 15 C. Om en skattskyldig visar att bränslet när skattskyldigheten inträder har en annan temperatur får volymen räknas om till 15 C. Om skattskyldighet inträder vid leverans till en köpare som inte är registrerad som skattskyldig för bränslen, får dock omräkning göras endast om detta särskilt avtalats mellan säljaren och köparen. För naturgas och metan skall de angivna skattebeloppen beräknas på volymen vid en temperatur av 0 C och ett tryck av 101,325 kilopascal. 4 kap. 12 § Skattskyldig för energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt för bränslen som avses i 2 kap. 1 § första stycket 6 8, bränslen enligt 3 och 4 §§ som inte avses i 1 kap. 3 a § samt vad gäller svavelskatt även bränslen som avses i 3 kap. 1 § 1 är den som Skattskyldig för energiskatt för råtallolja samt för energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt för bränslen som avses i 2 kap. 1 § första stycket 6 8, bränslen enligt 3 och 4 §§ som inte avses i 1 kap. 3 a § samt vad gäller svavelskatt även bränslen som avses i 3 kap. 1 § 1 är den som 1. tillverkar eller bearbetar bränsle, 2. enligt 6 kap. 10 § andra stycket registrerats som lagerhållare, åter- försäljare eller förbrukare av bränsle, 3. i annat fall än som avses i 1 och 2 a) importerar bränsle från tredje land, eller b) för in kolbränsle, petroleum- koks eller torvbränsle till från ett annat eller tar emot en sådan leverans, och b) för in kolbränsle, petroleum- koks, råtallolja eller torvbränsle till från ett annat eller tar emot en sådan leverans, och 4. den som förvärvat bränsle för vilket ingen skatt eller lägre skatt skall betalas när bränslet används för visst ändamål men som säljer eller för- brukar bränslet för ett ändamål som medför att skatt skall betalas med högre belopp. Vad som sägs i första stycket 4 tillämpas även i fråga om bränsle enligt 2 kap. 3 eller 4 § som inte avses i 1 kap. 3 a § och som beskattats enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a eller som förvärvats utan skatt, och som för- brukas i skepp, när skeppet används för privat ändamål. Som tillverkare anses den som för in naturgas till samt den för vars räkning sådan införsel äger rum. Som tillverkare anses även den som tar upp torvbränsle. 7 kap. 2 § I en deklaration som avser energiskatt och koldioxidskatt på andra bränslen än som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b, dock inte flyg- bensin eller flygfotogen, får avdrag göras enligt 1 § första stycket 1 4 och andra stycket.