prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt tidsplanen skulle handlingsplanen ha varit genomförd . Ungefär en tredjedel av de åtgärder som omnämns i handlingsplanen har dock inte hunnit genomföras. Mycket arbete kvarstår således, och frågan om vad som kommer att hända efter det att handlingsplanen löpt ut har ofta varit i fokus . Kommissionen har aviserat att ett nytt politiskt program kommer att läggas fram för att följa upp de delar i handlingsplanen som återstår att genomföra. Arbetet med ekonomiska reformer på produkt- och kapitalmarknaderna, som initierats inom ramen för (se avsnitt 4.3.4), kommer också att belysa brister i den inre marknadens funktion. Faktorer som håller tillbaka den inre marknadens stora potential är enligt den svenska rapporten bl.a. ofullständig harmonisering av standarder och regelverk, krångliga regler för och dålig kunskap om offentlig upphandling samt bristande tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande. Från svenskt håll framhålls bl.a. följande som viktiga prioriteringar i det fortsatta inre marknadsarbetet: att finna ett nytt instrument som i likhet med handlingsplanen identifierar och tar itu med kvarstående problem på den inre marknaden, att förenkla regelverket och öka deltagandet av företag från och andra medlemsländer i offentlig upphandling inom EU, att förenkla regler på såväl nationell nivå som EU-nivå, att tillåta parallellimport av märkesvaror från tredje land och att reducera statsstödsnivåerna. Genom det ekonomiska reformsamarbetet kommer gemensamma problemområden att lyftas fram och en plattform för framtida prioriteringar och åtgärder på den inre marknaden att kunna skapas. 7.1.1 Resultattavlan för den inre marknaden Mot bakgrund av de projekt som pågår i form av införande av en europeisk valuta, en omfattande utvidgningsprocess och ett ökat samarbete överlag mellan medlemsstaterna, är det viktigt att det finns instrument för att följa utvecklingen på den inre marknaden. Av handlingsplanen för den inre marknaden följer att kommissionen en gång skall sammanställa en resultattavla för att belysa den inre marknadens effektivitet och funktion. har tre versioner utkommit, och beslut har fattats om en fortsatt användning av resultattavlan. Resultattavlan har i stor utsträckning koncentrerats till de åtgärder som följer av handlingsplanen, men den innehåller betydligt mer än så. Statistik över genomförda inremarknadsdirektiv och inlämnade tidsplaner är åtgärder som ursprungligen angavs i handlings- planen, men som är permanenta delar i resultattavlan. ligger på en tredje plats med genomförande av av inremarknadsdirektiven. I topp ligger . Totalt inom EU:s 15 medlemsstater har av inre- marknadsdirektiven genomförts. Kommissionen har mer och mer inriktat resultattavlan på att vara en sektorsindelad redogörelse, vilket gör det lättare att identifiera var det finns problem kvar att lösa. I de senaste två versionerna har kommissionen dessutom lagt till ett särskilt kapitel om ekonomisk integration. I den senaste versionen togs utländska direktinvesteringar och statliga stödåtgärder upp. Kommissionen har som ett komplement till resultattavlan låtit genom- föra en gallupundersökning bland ett stort antal företag för att utröna var dessa finner att den inre marknaden fortfarande inte fungerar fullt ut. Som främsta orsaker angavs ett ofullständigt genomförande av inre- marknadslagstiftningen samt nationella särkrav. Diskussioner har förts om vad nästa resultattavla bör innehålla. Flertalet medlemsstater har ansett att resultattavlan inte får bli för omfattande. Avslutningsvis kan nämnas att den senaste resultattavlan även klargör en koppling mellan det fortsatta inremarknadsarbetet och det framtida arbetet med ekonomiska reformer. 7.2 Effektivisering och regelförenkling 7.2.1 Effektivare regler för den inre marknaden Genomförande och effektiv tillämpning har kommit alltmer i fokus på den inre marknaden. Kommissionen har med anledning av detta tagit fram ett meddelande om hur genomförande och tillämpning kan effektiviseras mer. Grunden är de uttalanden som kommissionär (GD XV) gjorde på det informella inremarknadsrådsmötet i . Meddelandet är även kommissionens sätt att redogöra för hur långt den kommit med målsättningen att bli mer effektiv vid handläggning av klagomål och överträdelseärenden, en åtgärd som följer av handlings- planen. Meddelandet betonar vikten av ett komplett genomförande i rätt tid och med hög kvalitet. Vidare påtalas vikten av att regler måste vara tydliga och enkla samt att bättre lagstiftning är ett viktigt inslag beträffande ekonomisk tillväxt och sysselsättning. För att förtydliga vikten av att inremarknadsreglerna genomförs skall medlemsstaterna fortsättningsvis inkomma med tidtabeller för genomförandet i nationell lagstiftning. Vidare nämns beträffande överträdelser att slutdatum för besvarande av formella underrättelser måste iakttas. Det informella samrådet mellan medlemsstater och med gemenskapens institutioner framställs som särskilt viktigt. På grundval av meddelandet utarbetades rådsslutsatser som antogs av inremarknadsrådet . I slutsatserna uppmanas kommissionen att påskynda sin hantering av överträdelseärenden. Vidare stadgas att kommissionen skall analysera och utfärda rekommendationer för att komma till rätta med problem på den inre marknaden och för att medborgare och företag fullt ut skall kunna utnyttja sina rättigheter. 7.2.2 Förenklad lagstiftning på den inre marknaden Arbetet med en förenklad lagstiftning på den inre marknaden (SLIM) har fortsatt i enlighet med de intentioner som fastställdes . Tre SLIM- omgångar har hanterat så vitt skilda frågor som Intrastat (statistik över handeln inom EU), byggprodukter, erkännande av examensbevis och fröklassificering av prydnadsväxter (SLIM I), mervärdesskatt, gödnings- medel, kombinerade tullnomenklaturen för extern handel och bank- tjänster (SLIM II), socialförsäkringar, försäkringstjänster och direktivet för elektromagnetisk kompatibilitet (SLIM III). startade SLIM IV som omfattar förpackningars volym och vikt, klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen samt bolagsrätt. SLIM IV skall avrapporteras . För att resultatet av arbetet i de olika grupperna skall få fortsatt politiskt stöd och leda till konkreta resultat finns SLIM med som en avrapporteringspunkt vid varje inremarknadsråd och även på de europeiska råden. har varit positivt till arbetet i SLIM-grupperna, men har vid ett flertal tillfällen framfört att arbetet måste koncentreras till ekonomiskt viktiga områden. Dessutom måste processen leda till konkreta förslag, vilket också har skett på ett antal av SLIM-områdena. 7.2.3 Företagspaneler en möjlighet för företagen att granska presenterade kommissionen ett förslag som innebär att man skall bygga upp flera testpaneler bestående av företag i respektive medlemsstat. Genom denna panel vill kommissionen testa utkast till nya regler. skall företagare, i de medlemsstater som anmält sig till pilotprojektet, svara på ett frågeformulär där de skall ta ställning till vilka anpassningskostnader och administrativa bördor som kan bli följden av olika lagförslag inom EG. har två förfrågningar skickats ut, dels ett rörande det sjätte momsdirektivet, dels ett om den fjärde ändringen av redovisningsdirektivet. Den utvärdering som kommissionen sammanställt visar att av företagspanelerna medverkade i de första enkäterna. deltar åtta länder i pilotprojektet. är positivt till att delta i projektet och kommer att delta . Det skall avslutas för att därefter utvärderas av kommissionen. 7.3 Administrativt samarbete I enlighet med de krav som ställs på medlemsstaterna i handlingsplanen för den inre marknaden utsågs till officiell samordningscentral och nationell kontaktpunkt med ansvar i för att se till att problem som uppstår på den inre marknaden omhändertas och får en lösning. Om företag eller medborgare har problem på den inre marknaden skall de kunna vända sig till för att få hjälp. Arbetet har präglats av kompetensuppbyggnad på för att dess handläggare skall kunna svara på de mångskiftande frågor som blir resultatet av de nya rollerna. har det inkommit 56 ärenden, varav 36 avgjorts . Ett möte har också hållits med de ansvariga för samordningscentralerna i respektive medlemsland för att diskutera framtida arbetsformer, ansvar och svarstider. har också ansvar för att hantera det nätverk som skapats för att förbättra det administrativa samarbetet i fråga om den inre marknaden. Meningen är att medlemsländernas myndigheter på ett enkelt och informellt sätt skall kunna kontakta varandra för att lösa problem med handelshinder. Nätverket täcker arton särskilt viktiga sektorer, bl.a. teknisk harmonisering och standardisering, det veterinära området, växtskyddsområdet, livsmedelsområdet, maskinområdet, medicintekniska området, byggproduktområdet, offentlig upphandling, tull, flyg och telekommunikationer. Systemet sattes i gång . har vid ett flertal tillfällen framfört att det vore mer praktiskt om adresserna till myndigheterna kunde hanteras elektroniskt, vilket skulle förenkla användandet. Arbetet med detta pågår inom kommissionen. 7.4 Dialogen med medborgarna och företagen Efter det lyckade informationsinitiativet Medborgarnas har kommissionen fortsatt informationssatsningen med ett initiativ under . Detta presenterades vid i . I det nya initiativet ges information via Internet utifrån samma idé som Medborgarnas , och man använder sig av de sex redan framtagna broschyrerna med tillhörande faktablad på EU:s officiella språk och flera av minoritetsspråk. Broschyrerna handlar om att bo, arbeta, studera, vidareutbilda sig, köpa och sälja varor, arbeta för jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsplatsen och resa inom EU. Ytterligare en broschyr har tagits fram i samband med presentationen i : Hur det går till att söka arbete i EU. Adressen är: http//:citizens.eu.int till Internet. Kommissionen arbetar även med motsvarande satsning för näringslivet, Dialogen med företagen , som innebär att man arbetar på att utveckla en hemsida med länkar till viktiga områden på den inre marknaden som företagen kan vara intresserade av. Den skall även komplettera och samordnas med Euro Info Centers nätverk (informa- tionsnätverk för små och medelstora företag, se avsnitt 14.2). Förhoppningen är att systemet skall komma igång . 7.5 Offentlig upphandling Kommissionen antog ett meddelande om offentlig upp- handling. Meddelandet var en uppföljning av kommissionens grönbok om offentlig upphandling och återgav kommissionens syn på vilka ändringar i direktiven som kunde bli aktuella. Kommissionen skulle presentera förslag om ändringar i upphandlingsdirektiven, som skulle innebära bl.a.: att vissa områden som redan är konkurrensutsatta inte skall omfattas av upphandlingsdirektiven (t.ex. telekommunikations- och elför- sörjningsområdena), att ett nytt upphandlingsförfarande införs som innebär en ökad möjlighet till förhandlad upphandling, att upphandlande enheter får använda ett elektroniskt förfarande. Kommissionen skulle vidare presentera olika tolkningsmeddelanden. I dessa skulle olika begrepp i upphandlings- direktiven förklaras (byggentreprenad, upphandlande enhet, privatisering m.m.). Kommissionen skulle uppmuntra inrättandet av oberoende övervakningsorgan i medlemsstaterna. I finns redan skulle kommissionen också förbättra informationen till små och medelstora företag (). Slutligen skulle kommissionen analysera behovet av och möjligheten att ta hänsyn till miljöaspekterna vid offentlig upphandling. Kommissionen har inte presenterat några tolknings- meddelanden eller vidtagit några andra åtgärder som den skulle ha gjort enligt tidtabellen i meddelandet. presenterade kommissionen därför en ny tidtabell som bl.a. innebär att förslag till ändringar i direktiven skall presenteras och att tolkningsmeddelandet om miljökrav kan förväntas . Regeringen tog i sitt yttrande över grönboken särskilt upp fyra frågor och kommissionen avser att behandla två av dessa, nämligen göra det möjligt för offentliga sektorn att upphandla elektroniskt och förtydliga under vilka förutsättningar miljökrav får ställas. 7.6 Bolagsrätt Frågan om att skapa en möjlighet att bilda och registrera Europabolag har diskuterats . Det senaste publicerade förslaget härrör (EGT C 176, , s. 1). Till förslaget är kopplad en fråga om arbetstagarinflytande i . Avsikten är att denna fråga skall regleras i ett till förordningen knutet direktiv. Medlemsstaternas skilda meningar i frågan om arbetstagarinflytande har blockerat förslaget till förordning. Förordningsförslaget har efter hörande av Ekonomiska och sociala kommittén behandlats i en rådsarbetsgrupp under ministerrådet. 97 ägde det dock i stort sett inte rum något arbete med förordningstexten i arbetsgruppen. I stället försökte man föra frågan om arbetstagarinflytande framåt. En expertgrupp avgav den s.k. Davignonrapporten. Gruppen ansåg att den bästa lösningen var ett arbetstagarinflytandesystem som förhandlades fram i varje Europabolag för sig. Förhandlingarna skulle vara obligatoriska och inledas innan Europabolaget bildades. Om förhandlingarna inte avslutades skulle särskilda referensregler träda i kraft, vilka tillförsäkrade arbetstagarna visst inflytande. Arbetet med förordningsförslaget återupptogs under det brittiska ordförandeskapet. För , och var detta första gången man deltog i sakdiskussioner kring frågan om Europabolag. inriktade arbetet på att medlemsstaterna, såvitt gällde förslaget till förordning, skulle träffa en politisk överenskommelse vid ett inre marknadsrådsmöte . Det visade sig emellertid inte möjligt att uppnå någon överenskommelse. Också frågan om arbetstagarinflytande kvarstod olöst efter vårens arbete. Därefter hölls det flera rådsarbetsgruppsmöten i frågan om arbetstagarinflytande. Också arbetet med själva förordningsförslaget drevs vidare. Ett försök från det österrikiska ordförandeskapet att nå fram till en politisk överenskommelse gick emellertid om intet, trots att de flesta medlemsstater, däribland , var positiva till förslagen. Det var framför allt frågan om arbetstagarinflytande som inte gick att lösa. har det inte skett något arbete rörande de parallella förslagen om Europakooperativ, europeiska föreningar och europeiska ömsesidiga företag. har även förslaget till ett trettonde bolagsrättsligt direktiv diskuterats i en rådsarbetsgrupp. Förslaget gäller s.k. över- tagandebud. Diskussionen har utgått från kommissionens reviderade förslag (KOM (97) 565 slutlig). har under sitt ordförandeskap sökt nå en gemensam ståndpunkt. Detta har dock än så länge visat sig vara en svår uppgift. Särskilt frågor om gränsöverskridande bud har visat sig svårlösta. I synnerhet har detta gällt frågor om vilken övervakningsmyndighet som skall vara behörig att övervaka budet och enligt vilket lands lag som frågor med anledning av budet skall avgöras. 7.7 Bekämpande av sena betalningar vid affärstransaktioner Kommissionen lämnade ett direktivförslag om insatser mot betalningsförseningar vid handelstransaktioner, KOM (1998) 126 slutlig. Direktivförslaget har varit föremål för diskussion i en rådsarbetsgrupp om sena betalningar samt vid tre olika minister- rådsmöten (industri, justitie/inrikes och inre marknad). Senast diskuterades direktivförslaget vid inremarknadsrådet . Resultatet av den diskussionen blev att förslaget skall fortsätta beredas av rådsarbetsgruppen under tyskt ordförandeskap . Förslaget reglerar betalningar inom den kommersiella sektorn. Betalningar från och till företag och myndigheter omfattas, däremot inte betalningar från konsumenter och inte heller betalningar från en myndighet till en annan. är positivt inställt till förslaget. Förslaget motsvarar i stora delar vad som i redan gäller enligt räntelagen och lagen om betalningsföreläggande och handräckning. Ett mål som arbetar för i förhandlingarna är att räntenivån skall vara så pass hög att det inte lönar sig att betala . 7.8 Redovisnings- och revisionsfrågor Det arbete med inriktning på en internationell harmonisering av redovisningsnormerna som kommissionen inledde har fortsatt. Redovisningsfrågor, särskilt sådana med anknytning till det arbete som sker inom , har diskuterats både i för redovisningsfrågor och i en särskild teknisk underkommitté under kontaktkommittén. har deltagit i detta arbete. Den nya tekniska underkommittén för revisionsfrågor har hållit två sammanträden vid vilka har deltagit. Vid mötena har behandlats i första hand frågor om kvalitetskontroll av revisionen och vilken ställning den internationella revisionsnormen International Standards on Auditing skall ha inom gemenskapen. 7.9 Bygg- och bostadsfrågor Byggfrågor ingår i EG:s kompetensområde. I bostadpolitiska frågor sker samarbetet informellt. 7.9.1 Byggfrågor EG-arbetet har i huvudsak varit inriktat på byggproduktdirektivet, byggbranschens konkurrenskraft samt direktivet om linbanor. Kommissionen har fortsatt arbetet med byggproduktdirektivet (89/106/EEG), som trädde i kraft . Direktivet omfattar byggnadsverk, dvs. byggnader och anläggningar, och syftet är att skapa fri handel för byggprodukter. Enligt direktivet skall byggnadsverken uppfylla sex väsentliga krav, bl.a. i fråga om brandskydd, hygien, hälsa och miljö. Kraven är utformade som kvalitativa funktionskrav. Det är därför inte möjligt att bedöma om egenskaperna hos en byggprodukt tillgodoser kraven på det färdiga byggnadsverket. En regel har utarbetats för hur tillämpningsdokumenten för byggprodukter skall tolkas i förhållande till de väsentliga kraven. Huvudsyftet med tillämpnings- dokumenten är att få underlag (mandat) till standardiseringsorganen för att utarbeta europeiska standarder (harmoniserade standarder) och att utarbeta riktlinjer för europeiska godkännanden. De byggprodukter som överensstämmer med europeiska standarder får CE-märkas och fritt marknadsföras inom EU och skall accepteras av myndigheterna i medlemsstaterna. Arbetet med att utforma mandaten till standardiserings- organen har i huvudsak slutförts . Standardiseringsarbetet har emellertid blivit fördröjt, men de första CE-märkta produkterna finns nu på marknaden. Eftersläpningen i standardiseringsarbetet på byggvaruområdet är en av orsakerna till det intresse som rådet ägnat åt standardiseringsfrågor. Som ett led i arbetet att skynda på genomförandet av byggprodukt- direktivet, främja en europeisk samsyn på byggsektorn samt skapa förutsättningar för fortsatt utveckling av den inre marknaden, har fört fram möjligheten att genomföra en europeisk bostadsmässa. Den särskilt tillkallade utredaren fortsätter arbetet med att i samarbete med byggsektorns aktörer undersöka möjligheterna att genomföra en sådan mässa. Vid bostadsministrarnas informella möte i i välkomnades planer på en sådan mässa. presenterade kommissionen en rapport om bygg- industrins konkurrenskraft (KOM(97) 539 slutlig). I denna konstateras att byggbranschen är väl anpassad för lokala förhållanden. I en föränderlig värld är det dock nödvändigt med en dynamisk ansats, och bygg-branschen måste förbättra sin konkurrenskraft. En ökad konkurrenskraft inom byggbranschen får positiv inverkan på andra branscher samt på sysselsättning och tillväxt. Mot den bakgrunden presenterar kommissionen ett antal strategiska mål och rekommendationer fördelade på industrin, kommissionen och medlemsstaterna. I rapporten lämnas förslag till ett stort antal åtgärder för att förbättra kvaliteten i byggbranschen, förbättra lagstiftningen på området, förbättra utbildnings-möjligheterna samt förstärka och ge ny inriktning åt forskning och utveckling. Förslagen till åtgärder spänner över ett brett fält och skulle kunna komma att beröra nationella regler på byggområdet, företagens arbetsmetoder och förhållanden m.m. godtog föreslagna slutsatser och uppmanade kommissionen att diskutera de föreslagna åtgärderna med medlemsstaterna och bygg-branschen. Kommissionen skall presentera en rapport om diskussionerna för rådet . Syftet är att en handlingsplan skall utarbetas med diskussionerna som grund. Arbetet med linbanedirektivet (KOM(93) 646 slutlig) ledde vid rådsmötet till att en politisk överenskommelse träffades. Direktivet omfattar linbanor, släpliftar, bergbanor m.m. Enligt direktivet måste säkerhetskomponenterna och delsystemen konstrueras och tillverkas så att de installerade i en befintlig eller ny anläggning samverkar med övriga delar och uppfyller de väsentliga kraven. 7.9.2 Bostadsfrågor Den 22 hölls ett informellt möte mellan EU:s bostads- ministrar i i . Bostadsfrågor ingår inte formellt i EG:s kompetensområde. Ministermötena är främst avsedda att vara ett forum för erfarenhetsutbyte och diskussion. Ministrarna diskuterade den s.k. Habitat-agendan (om boende, bebyggelse och stadsutveckling) och uttalade att de problem som den ökade urbaniseringen i världen medför ökar betydelsen av utvecklingen av bostäder och tätorter. Ministrarna underströk därför betydelsen av att alla tillgängliga åtgärder vidtas för att förverkliga Habitat-agendan till the Special General of the United Nations, +5 , som äger rum i . 8 Svenska övergångsregler från medlemskapsförhandlingarna Vid EU-medlemskapsförhandlingarna fick övergångsregler på ett antal områden. De flesta övergångsperioder var bestämda till tre eller , varför flertalet löpt ut /99. Övergångsperioden skulle på vissa områden användas till att undersöka om det var motiverat att ändra gemenskapens regler och på andra områden för att de svenska reglerna skulle hinna anpassas till gemenskapens. Generellt kan sägas att övergångsperioden inom påfallande många områden har använts till att ändra, eller påbörja förändringar av, gemenskapens regler. Det gäller bl.a. stora och viktiga frågor som förbud eller klassificering och märkning av farliga kemikalier, högsta tillåten halt kvicksilver i batterier och antibiotika i djurfoder. Men det gäller även mindre frågor som industrifiske av sill och detaljregler om morötter. På andra områden har fått förlängda övergångsperioder, exempelvis för gränsvärden för kadmium i handelsgödsel och införselregler för alkohol och tobak. Kommissionen konstaterar, i meddelande KOM(1998) 745 slutlig om översynen av gemenskapslagstiftningen på kemikalieområdet till följd av anslutningen av , och , att i många fall har översynsprocessen resulterat i beslut om högre standarder på EU-nivå, vilket lett till en höjning av skyddsnivån för miljön. Övergångsreglerna från anslutningsfördraget berör huvudsakligen områdena kemikalier, veterinär- och smittskyddsfrågor, livsmedels- standarder, fiske, alkohol och tobak. Nedan redovisas hur det har gått med de olika övergångsreglerna under fyra första år som medlem i EU. 8.1 Kemikalier 8.1.1 Begränsad användning av farliga ämnen hade övergångsregler års utgång för strängare regler rörande begränsningar av fyra ämnen: kadmium, pentaklorfenol, tennorganiska föreningar och arsenik. Kommissionen har lagt förslag till ändringar i gällande direktiv för de tre förstnämnda av dessa ämnen. Förslaget diskuterades i en rådsarbetsgrupp. Tidsschemat har inte kunnat hållas, vilket innebär att slutligt beslut inte kommer att kunna fattas förrän . Vad gäller arsenikbehandlat virke har kommissionen konstaterat att detta inte omfattas av harmoniserade regler och att det därför inte finns något behov av ändringar i direktivet. De svenska reglerna kan således även i fortsättningen tillämpas. 8.1.2 Förbud mot kvicksilver i batterier har enligt övergångsregler haft rätt att tillämpa sina bestämmelser om lägre kvicksilverhalt i vissa batterier fram till . Kommissionens förslag till beslut, om förbud mot saluförande av kvicksilverhaltiga batterier senast från , fick gehör från medlemsländerna vid omröstning i kommittén för teknisk anpassning . Beslutet innebär att och gränsvärden blev tillåtna samt att reglerna för kvicksilverhaltiga batterier skärps betydligt (se även 20.1.3).