prop · GM0377 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:77 Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m. Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas förslag till ändrade regler för bostadsbidrag. Re- geringen föreslår förändrade bestämmelser angående eftergift av krav på återbetalning av bostadsbidrag efter avstämning. Förslagen syftar till att vidga möjligheterna för försäkringskassorna att efterge krav på återbetal- ningsskyldighet av bostadsbidrag för personer som inte kommer att kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet. I propo- sitionen ingår också förslag om att tillämpningen av vissa bestämmelser om bostadsbidrag enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag skall upp- höra och pågående återkravsärenden med anledning av dessa bestäm- melser skall avbrytas. Förslagen om eftergift av återbetalningsskyldighet föreslås träda i kraft och tillämpas på bostadsbidrag läm- nade efter . Övriga förslag föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 3 3 Ärendet och dess beredning 5 4 Bakgrund 5 4.1 Det nya inkomstprövningssystemet 6 4.2 Preliminärt resultat av avstämningen av bostadsbidrag 7 5 Eftergift av återbetalningsskyldighet 8 6 Tillämpningen av vissa äldre bestämmelser om bostadsbidrag 11 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 13 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:737) om bostadsbidrag dels att punkterna 3 och 6 i övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall upphöra att gälla, dels att 28 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 28 § skall besluta om återbetalning enligt 22 § och om återbetalning av bostadsbidrag som i övrigt har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. Om det finns särskilda skäl för det får kas- san efterge krav på återbetalning helt eller delvis. skall besluta om återbetalning enligt 22 § och om återbetalning av bostadsbidrag som i övrigt har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. Om det finns särskilda skäl för det får kas- san efterge krav på återbetalning helt eller delvis. Vid bedömning av om sådana skäl föreligger skall särskilt beaktas sökandens och dennes medsökandes förmåga att kunna betala tillbaka bidraget. Om dessa inte fullgjort sin upp- giftsskyldighet enligt denna lag eller medvetet eller av oaktsamhet lämnat felaktiga uppgifter till grund för bedömningen av rätten till bostadsbidrag, får kravet på återbetalning inte efterges. Vid en senare utbetalning av bostadsbidrag eller annan ersättning som skall betalas ut av allmän försäkringskassa till någon som skall betala tillbaka bidrag enligt första stycket får kassan hålla inne ett skäligt be- lopp i avräkning på vad som har lämnats för mycket. Denna lag träder i kraft i fråga om 28 § och i övrigt . De nya bestämmelserna skall dock tillämpas på bidrag som lämnats . Begäran om omprövning enligt 20 kap. 10 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och som gäller återkravsbeslut för bostadsbidrag för skall ha kommit in till från den dag då sökanden fick del av beslutet. Återkravsärenden enligt punkterna 3 och 6 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1993:737) om bostadsbidrag som pågår vid ikraftträ- dandet skall avbrytas. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen tillkallade (dir. 1995:65) en särskild utre- dare med uppgift att bl.a. göra en översyn av sättet att beräkna bidrags- grundande inkomst vid prövning av rätt till bostadsbidrag. Utredarens betänkande Bostadsbidragen effektivare inkomstprövning bespa- ringar (SOU 1995:133) överlämnades till dåvarande statsrådet . beslutade (prop. 1995/96:186, bet. 1995/96:BoU11, rskr. 1995/96:229) om ett nytt system för bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar . Regeringen har i regleringsbrev för gett i uppdrag att utvärdera effekter och resultat av de nya bestämmelserna. Inom ramen för detta uppdrag har verket inkommit till regeringen med två delrapporter . Uppdraget skall slutredovisas . har till regeringen redovi- sat ett preliminärt resultat av avstämningen av bostadsbidrag. Resultatet har av företrädare för presenterats för bo- stadsutskottet . Utifrån redo- visade resultat har regeringen tagit initiativ till förslag till ändrade regler för eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag. Förslaget har upprättats i samråd med och . har i en skrivelse till regeringen anfört att bestämmelserna i lagen (1988:786) om bostadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda be- stämmelser om bostadsbidrag för och lagen (1992:654) med sär- skilda bestämmelser om bostadsbidrag för borde upphöra att gälla och kommit med förslag till hur återstående återkravsärenden enligt lagarna bör hanteras. Skrivelsen har remitterats till Riksförsäkringsver- ket, och . Remissvaren finns tillgängliga hos (S1998/7476/SF). 4 Bakgrund De viktigaste drivkrafterna bakom de ändrade bestämmelserna för bo- stadsbidrag som trädde i kraft , var dels att bryta de senaste årens kraftiga utgiftsökning inom området, dels behovet av åtgär- der för att öka kostnadskontrollen och motverka överutnyttjande. De nya bestämmelserna omfattar i första hand ett nytt inkomstprövningssystem. En av de stora bristerna med tidigare system för inkomstprövning var att det i efterhand var svårt att kontrollera hur stora belopp som totalt sett betalats ut utifrån felaktiga inkomstuppgifter. 4.1 Det nya inkomstprövningssystemet I det nya inkomstprövningssystemet betalas ett preliminärt bostadsbidrag ut löpande. Detta grundas på en av sökanden uppskattad årsinkomst. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand för varje kalenderår på grund- val av de inkomstuppgifter som skattemyndigheterna fastställer vid taxe- ringen med eventuell tilläggsutbetalning eller återkrav som följd. Det uttalade syftet är sålunda att bidragstagande hushåll härigenom skall få rätt bostadsbidrag i förhållande till sin faktiska inkomst . Under det år bidrag lämnas är bidragstagaren skyldig att anmäla för- ändringar, som kan påverka bidragets storlek. Ändras bidragsgrundande förhållanden hushållets sammansättning, inkomst, bostadskostnad m.m. fastställs ett nytt bidrag, för att det så nära som möjligt skall motsvara det slutliga bidrag som kan antas komma att bestämmas. Cirka 236 000 ändringsbeslut har fattats som berör . Varje inkomstökning under ett kalenderår innebär, som regel, att bo- stadsbidrag har betalats ut med för högt belopp tidigare bidragsmånader . Vid sådana inkomstförändringar jämkas (minskas) därför det preliminära bostadsbidraget. Jämkningsbeloppet fördelas på resterande bidragsmånader under kalenderåret med lika belopp på . har ca 38 000 jämkningar av preliminärt bostads- bidrag skett. En bidragstagare som får klart för sig att den uppskattade preliminära inkomsten under bidragsåret blivit för lågt beräknad kan själv justera upp sin anmälda inkomst och göra en förtida återbetalning av för mycket ut- betalt bostadsbidrag. Sådana återbetalningar har för gjorts i 3 500 ärenden till ett sammanlagt belopp av . Beräkningen av slutligt bostadsbidrag grundas på den slutliga inkomst som fastställts av skattemyndigheterna vid taxeringen. Det slutliga bo- stadsbidraget stäms av mot preliminärt utbetalt bostadsbidrag. Är det slutliga bidraget högre än det belopp som betalats ut i preliminärt bidrag, skall överskjutande belopp betalas ut till bidragstagaren. Är det slutliga bidraget lägre än det preliminära skall bidragstagaren betala tillbaka mellanskillnaden. För de hushåll som har beräknade återbetalningsbelopp för och ett löpande preliminärt bostadsbidrag för gör en bedömning av betalningsförmågan då det slutliga bidraget beräknas. Har hushållet betalningsförmåga lämnas förslag om kvittning av åter- betalningsbeloppet i det preliminära bidraget för . Cirka 43 000 hushåll har föreslagits sådan kvittning. Beräknade återbetalningsbelopp för skall, om inte kvittning har skett och om inte överenskommelse om avbetalningsplan träffats el- ler eftergift lämnats, vara inbetalda senast före april månads utgång . Därefter hanteras kvarstående återbetalningsbelopp som andra stat- liga fordringar. Återbetalning av för högt bostadsbidrag efter avstämning är ett regul- järt inslag i systemet och därmed något i viss mån förutsebart. Enligt för- arbetena bör detta ge skäl för en särskilt restriktiv tillämpning när det gäller frågan om eftergift av krav på återbetalning i sådana fall. 4.2 Preliminärt resultat av avstämningen av bostadsbidrag har till regeringen redovisat ett preliminärt resultat av avstämningen av bostadsbidrag. Re- sultatet har av företrädare för presenterats för bo- stadsutskottet . Av verkets redovisning framgår att ca 445 000 hushåll fick bostadsbidrag under . av dem fick ett för lågt bostadsbidrag i förhål- lande till sin faktiska inkomst , medan fick ett för högt bidrag. För av hushållen är det bostadsbidrag som lämnats korrekt i förhållande till inkomsten. Nedan redovisas resultatet vad gäller återbetalningsskyldiga hushåll fördelade på olika skuldintervall och hushåll som fått för lågt bostads- bidrag och således har en tilläggsutbetalning att vänta. Antal hushåll med bostadsbidrag , för- delade efter skuldens storlek (kr) Skuld Barnfamiljer utan barn Samtliga 1 99 5 724 1 091 6 815 100 500 21 517 4 569 26 086 501 1 000 21 982 4 712 26 694 1 001 3 000 55 840 11 729 67 569 3 001 5 000 27 934 5 928 33 862 5 001 10 000 26 721 5 130 31 851 10 001 10 771 672 11 443 Samtliga 170 489 33 831 204 320 Antal hushåll med bostadsbidrag , för- delade efter tilläggsutbetalningens storlek (kr) Tilläggsutbetal- ning Barnfamiljer utan barn Samtliga 0 99 23 005 14 145 37 150 100 500 58 910 21 856 80 766 501 1 000 53 619 10 432 64 051 1 001 3 000 35 900 3 790 39 690 3 001 5 000 9 606 670 10 276 5 001 10 000 7 105 533 7 638 10 001 2 333 6 2 339 Samtliga 190 478 51 432 241 910 Av tabellerna framgår att för drygt 50 000 hushåll eller av de hushåll som fått ett för högt bostadsbidrag, har detta bidrag överskridit det bostadsbidrag som hushållet haft rätt till i förhål- lande till sin faktiska inkomst med . Av ta- bellerna framgår också att knappt 45 000 hushåll, eller , har fått ett bidrag som sammantaget är mer än högre än det hushållet haft rätt till. För omkring 145 000 hushåll, eller , har ett för lågt bidrag lämnats med , medan till knappt 10 000 hushåll, eller , bidrag har lämnats med ett mer än lägre belopp än vad hushållen haft rätt till i förhållande till sin faktiska inkomst . På basis av redovisning kan för högt utbetalat bidrag sammanlagt beräknas till ca , varav avseende hushåll med barn och avseende hushåll utan barn. För lågt utbetalat bidrag kan beräknas till , varav avseende hushåll med barn och avseende hushåll utan barn. 5 Eftergift av återbetalningsskyldighet Regeringens förslag: Möjligheterna till eftergift vid återbetalnings- skyldighet av bostadsbidrag efter avstämning skall vidgas. Vid be- dömningen av om eftergift skall lämnas skall särskilt beaktas sökandens och dennes medsökandes förmåga att kunna betala tillbaka ett bostadsbidrag som betalats ut med för högt belopp. En förut- sättning för att eftergift skall kunna komma i fråga är att bidrags- tagaren uppfyllt sin uppgiftsskyldighet till och att de lämnade uppgifterna varit korrekta. Om de inte har fullgjort sin uppgiftsskyldighet enligt lagen eller om de medvetet eller av oakt- samhet lämnat felaktiga uppgifter till grund för rätten till bostads- bidrag, får kravet på återbetalning inte efterges. Bidragstagaren skall kunna begära omprövning av beslutet om återbetalning av bostads- bidrag som utbetalats med för högt belopp för från den dag då han eller hon fick del av beslutet. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser i 28 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag finns möjlighet för att efterge en fordran avseende återbetalningsskyldighet av för mycket utbetalt bostadsbidrag. I denna paragraf anges att en försäkringskassa får efterge ett krav på återbetalning helt eller delvis om det finns särskilda skäl för detta. I förarbetena till den senaste ändringen av lagen om bo- stadsbidrag (prop. 1995/96:186 s. 54) anförde regeringen att man i fråga om eftergift inom bostadsbidragssystemet skulle ha en särskilt restriktiv tolkning av begreppet särskilda skäl. Anledningen till detta var att åter- betalning av preliminärt bidrag efter inkomstavstämning är en naturlig del av systemet och därmed i viss mån förutsebart. Eftersom systemet med preliminärt bostadsbidrag endast varit i kraft så att den första avstämningen görs saknas praxis om hur efter- giftsregeln tolkas av försäkringskassor och domstolar. Regeringen är fortfarande av den uppfattningen att man bör vara re- striktiv i fråga om möjligheterna till eftergift inom bostadsbidragssyste- met av de skäl som angavs i prop. 1995/96:186. Inte minst är det viktigt att ha restriktiva regler om eftergift med tanke på att det annars skulle kunna te sig mycket orättvist mot den som har lagt undan och i förväg betalat tillbaka pengar med anledning av en förväntad återbetalnings- skyldighet, om andra som inte gjort på detta sätt skulle få sin skyldighet eftergiven utan en sträng prövning. Det har dock framkommit att ett antal personer på grund av återbetalningskrav kan ha hamnat i en mycket svår situation. Regeringen anser därför att det finns anledning att utöka möjligheterna till eftergift i de fall där bidragstagaren saknar betalnings- förmåga. Bedömningen av om eftergift kan komma i fråga skall således särskilt beakta bidragstagarens förmåga att klara återbetalningsskyldig- heten. De fall som bör bli aktuella för eftergift är de där bidragstagarens möjligheter att fullgöra återbetalningen saknas . Det är viktigt att bedömningen görs på relativt lång sikt. Endast det för- hållandet att bidragstagaren i samband med att avstämning görs och krav på återbetalning aktualiseras t.ex. uppbär socialbidrag på grund av till- fälliga ekonomiska svårigheter, som inte bedöms bli bestående, bör inte medföra rätt till eftergift. Vid fall av sådan mer tillfällig oförmåga att betala bör man i stället undersöka möjligheten att upprätta en avbetal- ningsplan för att betalningarna skall kunna delas upp . Den tidsperiod som prövningen skall utgå från kan, som framgått ovan, inte vara alltför kort. Svårigheterna att göra en prognos för möjligheterna till återbetalning ökar dock om bedömningsperioden uppgår till ett flertal år. I de flesta fall torde det i vart fall vara möjligt att göra en relativt sä- ker bedömning av hur en persons ekonomi kommer att utvecklas det närmaste året. Detta naturligtvis under förutsättning av att inget oförut- sett inträffar. Enligt regeringens bedömning är en rimlig utgångspunkt för att eftergift skall kunna komma i fråga att den tid under vilken betal- ningsoförmågan kan förväntas bestå uppgå till . Den bedömning som skall göras av sökandens och eventuell medsö- kandes möjligheter att betala måste göras utifrån en helhetsbild av deras ekonomiska situation. I denna bedömning måste man således beakta hur inkomsterna varit närmast före ansökan, hur den aktuella situationen är och vilka utsikter som kan bedömas föreligga vad gäller framtida inkomster. Som utgångspunkt för bedömningen av de återbetal- ningsskyldigas möjligheter att faktiskt betala skulden under den tidspe- riod som angetts ovan kan ledning sökas i socialbidragssystemet. Bo- stadsbidragstagare som uppbär socialbidrag och förväntas fortsätta med detta eller som inte har högre inkomster än som motsvarar socialbi- dragsnivån skall normalt kunna komma i fråga för eftergift. I bedöm- ningen måste dock hänsyn inte bara tas till bidragstagarnas inkomster utan även till om de har förmögenhetsvärden som de kan realisera. Vid sådana förhållanden bör eftergift inte bli aktuell. Av hänsyn till legitimiteten i systemet är det viktigt inte bara att hän- syn tas till bidragstagarens betalningsförmåga vid eftergiftsbedömningen. Lika viktigt är att den aktuella återbetalningsskyldigheten inte uppkom- mit på grund av att bidragstagaren har lämnat felaktiga uppgifter om sin ekonomi. Enligt regeringens mening måste det ställas stränga krav på den som uppbär bostadsbidrag att följa de bestämmelser om uppgiftsskyldig- het som följer av ett behovsprövat system som bostadsbidraget. Om bi- dragstagaren medvetet eller av oaktsamhet lämnat felaktiga uppgifter, eller underlåtit att fullgöra sin uppgiftsskyldighet skall inte efterge återbetalningskravet. misstag av bidragstagaren eller fall där bidragstagaren inte insett eller skäligen bort inse att uppgifterna var felaktiga, bör dock inte leda till att eftergift är utesluten. Om felaktiga uppgifter lämnats torde det, för att eftergift skall kunna komma i fråga, enligt sedvanliga bevisbörderegler ankomma på bidragstagaren att visa att han eller hon inte insett eller skäligen borde ha insett att uppgifterna varit felaktiga. Bedömningen av om de uppgifter som har lämnats varit riktiga bör ske genom att en jämförelse görs mellan de inkomstuppgifter som bidrags- tagaren lämnat under löpande bidragsår och den taxerade inkomsten för bidragsåret. Om beloppen vid en sådan jämförelse skiljer sig annat än rent marginellt åt skall utgångspunkten vara att någon eftergift inte skall kunna ske. Det torde då även i detta fall enligt sedvanliga bevisbörde- regler ankomma på bidragstagaren, för att ändå kunna komma i fråga för eftergift, att visa att han eller hon inte skäligen borde ha insett att de uppgifter som lämnades inför ansökan eller under löpande år varit felaktiga. Försäkringskassorna kommer, enligt vad regeringen erfarit, att skicka ut beslut till de bidragstagare som blir återbetalnings- skyldiga. I dessa ärenden kommer frågan om eftergift att bedömas enligt nu gällande bestämmelser. De i propositionen föreslagna bestämmelserna kan inte träda i kraft förrän tidigast . För att möjliggöra en tillämpning av dessa bestämmelser inom nuvarande system för ompröv- ning och överklagande bör den tidsfrist som, enligt 20 kap 10 och 13 §§ AFL, gäller för begäran om omprövning av återbetalningsbeslut för bo- stadsbidrag lämnade förlängas från . Den föreslagna ändringen kan komma att leda till ökad administrativ belastning för försäkringskassorna. Omfattningen härav går dock inte att bedöma . Regeringen gör bedömningen att förslaget inte leder till ökade kostna- der eftersom eftergift endast skall ges till dem som ändå inte bedöms kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet. 6 Tillämpningen av vissa äldre bestämmelser om bostadsbidrag Regeringens förslag: Bestämmelserna i den upphävda lagen (1988:786) om bostadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda be- stämmelser om bostadsbidrag för och lagen (1992:654) med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för skall inte längre tillämpas. Pågående återkravsärenden enligt bestämmelserna i lagen (1988:786) om bostadsbidrag skall avbrytas. förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: () har ingen synpunkt på hur eventuellt utestående fordringar skall behandlas och tillstyrker förslaget. () har inga synpunkter, konstaterar att förslaget är rimligt och att dess effekter är mycket marginella. Förbundet tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: har till och med va- rit central förvaltningsmyndighet i frågor som gäller bostadsbidrag. För administrationen av bidragen på lokal nivå ansvarade kommunerna. Statsbidrag lämnades för viss del av kommunernas kostnader för bi- dragsgivningen. I samband med att ett nytt bostadsbidragssystem inför- des övertog staten hela kostnadsansvaret för bostads- bidragen och den lokala administrationen överfördes från kommunerna till de allmänna försäkringskassorna. blev ansvarig central myndighet. har tidigare gällande bostadsbidragssystem avvecklats successivt. Bestämmelserna i den upphävda lagen (1988:786) om bo- stadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda bestämmelser om bostads- bidrag för och lagen (1992:654) med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för tillämpas dock fortfarande i de delar de regle- rar kommunernas rätt att ansöka om statsbidrag för bostadsbidrag som lämnats längst till och med . Bestämmelserna regleras i punkterna 3 och 6 till övergångsbestämmelserna till lagen (1993:737) om bostads- bidrag. De statsbidrag som betalats till kommunerna under avvecklingsperio- den har bl.a. föranletts av att bidragsärenden omprövats, med högre bidragsbelopp som följd, eller att beslutade återkrav bedömts utsiktslösa att driva in. I de senare fallen har kommunen förskotterat statens andel av kostnaderna. Viss återföring av statsbidrag till statskassan har också skett. Det gäller framförallt de löpande återbetalningsplaner, som upp- rättats med enskilda bidragstagare. Kommunen har levererat in den del av återbetalningsbeloppen som avser statens andel av de felaktiga, men återbetalda, beloppen. har såväl kommunernas kostnader för bostadsbidrag som kommunernas återredovisningar av sådant bidrag minskat succes- sivt. uppgav att det under det året inte hade kommit in någon begäran om statsbidrag från kommunerna och att endast någon enstaka kommun hade återredovisat ett sådant bidrag. betalades ca i statsbidrag till kommunerna och ca återredovisades av dem. I några fall har kommunerna begärt att indrivning av felaktigt utbetalade bostadsbidrag skall avbrytas. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den upphävda lagen (1988:786) om bostadsbidrag, lagen (1989:285) med särskilda be- stämmelser om bostadsbidrag för och lagen (1992:654) med sär- skilda bestämmelser om bostadsbidrag för inte längre skall tillämpas. I samband med att bestämmelserna i nämnda författningar inte längre skall gälla bör eventuellt utestående återkravsärenden avbrytas. Regeringen bedömer att de kostnadskonsekvenser som följer av förslaget är av smärre art och därför inte föranleder någon justering av anslaget. Förslagen föranleder att punkterna 3 och 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall upphöra att gälla. De änd- rade bestämmelserna bör träda i kraft . Förslaget inne- bär att rätt att rekvirera medel från upp- hör. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m. Senaste lydelse 1996:441. Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar respektive Underhållsstöd till barn till sär- levande föräldrar utvärdering av genomförandet av de nya regelsystemen (RFV anser 1997:8) samt Bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar redovisning vad gäller syste- mets tillämpning (RFV anser 1998:1).