prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — 13.6 Transport av farligt gods Rådet har antagit en gemensam ståndpunkt inför antagandet av rådets direktiv om transportabla tryckbärande anordningar. Kommissionen har lämnat ett förslag till rådets direktiv om harmonisering av reglerna för examination av säkerhets- rådgivare ((1998) 174 slutlig). Detta direktivförslag är att se som ett underdirektiv till det direktiv som antogs 1996 om säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på vägar, järnvägar och inre vattenvägar. Regeringen avser att föreslå lagändringar med anledning av det senare direktivet. 14 Näringspolitik EU:s näringspolitik skall säkerställa att nödvändiga förutsättningar finns för industrins konkurrensförmåga. Unionens insatser skall inriktas på att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar och främja ett gynnsamt näringslivsklimat. 14.1 Näringspolitikens inriktning Det finns en ambition i EU att stärka industrirådets roll i frågor som rör det europeiska näringslivets konkurrenskraft, och rådet antog det andra arbetsprogrammet som syftar till att strukturera arbetet kring dessa frågor. Industriministrarna diskuterar numera regelbundet förutsättningarna för det europeiska näringslivets konkurrenskraft. Under det brittiska ordförandeskapet fokuserades diskussionen på de nyckelfaktorer på nationell nivå respektive EU-nivå som påverkar konkurrenskraften och särskilt på tillgången till riskkapital för innovationer, som är en av dessa nyckelfaktorer. Vid industriministrarnas möte rörde diskussionen till stor del de fyra benchmarkingprojekt som startade och som avslutades . Projekten syftar till att höja konkurrens- kraften i europeisk industri genom att göra jämförelser och lyfta fram goda exempel. Pilotprojekten har fokuserat på områdena finansiering av innovationer, informations- och kommunikations-teknologi och arbets- organisation, logistik samt kompetensutveckling. Industriministrarna antog vid rådsmötet slutsatser om benchmarking som baseras på erfarenheterna från pilotprojekten. I slutsatserna konstateras bl.a. att benchmarking utgör ett värdefullt instrument för att förbättra konkurrenskraften i den europeiska industrin och att näringslivets roll bör stärkas i det fortsatta arbetet. Generaldirektörerna för industri uppmanas också i slutsatserna att närmare utvärdera pilotprojekten med syfte att anta ett arbetsprogram om benchmarking. Industriministrarna antog även slutsatser om företagstjänsternas betydelse för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft vid rådsmötet . Näringspolitiska frågor diskuteras förutom i rådet även i kommissionens generaldirektörsgrupp (GD III). Gruppen träffas regel- bundet för att diskutera idéer, förslag och utredningsinsatser som under- lag för diskussioner i industrirådet. har gruppen diskuterat benchmarking, företagstjänsternas betydelse för sysselsättning och tillväxt, industriella aspekter på utvidgningen av EU samt kopplingen mellan miljö- och industrifrågor. 14.2 Småföretagspolitik Inom ramen för gemenskapens fleråriga program för små och medelstora företag i unionen (1997 2000) har en rad aktiviteter ägt rum . Två stora partnerskapsmässor, s.k. Europartenariat, och ca 30 branschspecifika partnerskapsmässor, s.k. Interprise, har anordnats. I har t.ex. ett Interprise ägt rum för företag med inriktning på läkemedel och läkemedelsteknik, och i har en under- leverantörsmässa anordnats för företag inom bilindustrin. Småföretags- programmet främjar också erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna. I anordnades i detta syfte en konferens om utbildning för nyföretagare. Kommissionen beslutade om en fortsättning på pilotprojektet (CREA) (EGT C 363, 25.10.1998, s. 30). innebär att kommissionen kan stödja ett antal såddkapitalbolag som vänder sig till små och medelstora företag som avser att införa ny teknik i sin verksamhet. Programmets största operativa verksamhet är dock () vars ca 240 informationskontor i , varav 14 i , hjälper små och medelstora företag med frågor som rör EU och den europeiska marknaden. Ett förslag till ett direktiv om sena betalningar vid affärstransaktioner presenterades av kommissionen (KOM(1998) 126 slutlig). Förslaget innehåller bestämmelser om dröjsmålsränta och om skälig ersättning för skador som den sena betalningen har föranlett. Avtalsvillkor som reglerar förfallotidpunkt och dröjsmålsränta och som är oskäliga föreslås kunna jämkas/ogiltigförklaras. Dessutom föreskrivs att varje medlemsland skall tillhandahålla ett snabbt och enkelt förfarande för indrivning av otvistiga fordringar. Rådet förväntas anta en gemensam ståndpunkt i frågan . På uppmaning av tillsatte kommissionen Business Environment Simplification Task Force (BEST). Inför Europeiska rådets möte lade BEST-gruppen fram förslag till förbättringar av villkoren för framför allt små och medelstora företag. Kommissionens svar på gruppens förslag redovisas i kommissionens meddelande Främjande av företagaranda och konkurrenskraft (KOM(1998) 550 slutlig) till vilket ett förslag till handlingsplan fogats. Förslaget till handlingsplan kommissionens och medlemsländernas uppföljning av BEST-gruppens förslag har förhandlats i en rådsarbetsgrupp och beräknas bli antaget . 14.3 Branschfrågor 14.3.1 Teko-, återvinnings-, varvs- och gruvindustrin Kommissionen presenterade vid industrirådsmötet ett meddelande innehållande en handlingsplan för den europeiska textil- och beklädnadsindustrins konkurrenskraft. Meddelandet är ett resultat av de arbetsgrupper på tekoområdet som kommissionsledamoten har bildat. Ett förslag till rådsslutsatser har behandlats av rådets industriarbetsgrupp och antogs av industrirådet . Kommissionen kom med ett meddelande om återvinnings- industrins konkurrenskraft. Kommissionen föreslår där bl.a. att ett återvinningsforum bildas med bredast möjliga deltagande av offentliga och privata intressenter på området. Ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser har därefter diskuterats i rådets industriarbetsgrupp och antogs av industrirådet vid dess novembermöte. Vid industrirådets möte fastställdes i en förordning nya regler om stöd till varvsindustrin. Förordningen ersätter det så kallade sjunde varvsdirektivet. Stöd som i princip medges enligt förordningen är kontraktsbaserat driftstöd till utgången av , nedläggningsstöd, omstruktureringsstöd, investeringsstöd för innovationer, regionalt investeringsstöd, stöd till forskning och utveckling samt stöd till miljö- skydd. Det är endast reglerna för driftstöd, nedläggningsstöd och stöd till innovationer som är särskiljande för varvsindustrin. Förordningen skall tillämpas 2003. Inom gruv- och mineralområdet deltar i som är en beredningsgrupp för frågor om bl.a. gruvor samt kalk-, , och mineralutvinning. I gruppen deltar även representanter från relevanta industriorganisationer som t.ex. Euromines och Euro- metaux. De har haft två möten och bl.a. avhandlat dammkatastrofen vid i och arbetet med direktivet om deponering av avfall. 14.3.2 Skogsindustrin EG har ingen gemensam skogspolitik. Vissa skogsfrågor diskuteras dock inom ramen för EG:s jordbruks-, miljö-, industri-, energi-, bistånds-, forsknings- och handelspolitik. inställning är att skogsbruket även i fortsättningen skall vara ett nationellt kompetensområde. Efter ett initiativ av har kommissionen (GD VI och GD XI) utarbetat ett förslag till en gemensam skogsstrategi med gemenskapsåtgärder som skall komplettera nationell skogspolitik. Kommissionens förslag till skogsstrategi har bearbetats i rådet i form av en resolution som beslutades av jordbruksrådet . Inom ramen för Agenda 2000, i EG:s planerade landsbygdsförordning, ingår ett skogskapitel. Artiklarna i skogskapitlet, som till stor del bygger på tidigare EG-förordningar och direktiv, har diskuterats i rådsarbetsgruppen för Rural development . har arbetat för att skogsåtgärderna skall vara marknadsneutrala och därför i första hand inriktade på miljö- och kulturmiljövård. har dock inom forskningspolitiken framgångsrikt verkat för att EU:s femte ramprogram för forskning, utveckling och demonstrationsaktiviteter skall omfatta stöd till forskning om hela kedjan skogsbruksråvaruförädling. EG har också deltagit aktivt i det internationella arbetet, t.ex. genom det forum, on (IFF), som hanterar de skogsprinciper som beslutades om vid . IFF diskuterar bland annat frågan om en global skogskonvention som ett verktyg i arbetet med de överenskomna skogsprinciperna. EG deltar också i den internationella tropiska timmerorganisationen för att främja handeln med uthålligt producerat tropiskt virke. Vidare har på olika sätt, bl.a. genom den permanenta kommittén för frö och såddmaterial, medverkat till att påskynda ett nytt direktiv om kontroll av och handel med skogsfrö och plantor. Brådskan motiveras av att undantag från tillämpning av nuvarande direktiv löper ut /2000. Den permanenta skogskommittén har bl.a. diskuterat skogsbrandsskydd och åtgärder för att mäta och minska luft- föroreningarnas påverkan på skogen. 14.4 Konkurrensfrågor Arbetet med att modernisera och förenkla konkurrensreglerna har varit centrala , särskilt mot bakgrund av EU:s förestående utvidgning. Diskussionen om vertikala konkurrensbegränsningar, dvs. konkurrens- begränsande avtal mellan olika handelsled, har fortsatt i kommissionen. Utgångspunkten för arbetet är den grönbok som publicerades med förslag om en modernisering och regler som är mer inriktade på de ekonomiska effekterna. har modeller för ett nytt grupp- undantag, med frågor bl.a. om marknadsandelstak och svartlistade förfaranden, diskuterats. För att kommissionen skall kunna genomföra förändringar mot ett nytt gruppundantag i stället för de gällande gruppundantagen för ensam- återförsäljaravtal, franchising m.m. krävs att dess behörighet utvidgas genom att förordning (EEG) 19/65 ändras. Utvidgning av den befrielse från anmälningsplikt som finns i förordning (EEG) 17/62 krävs också. Kommissionen har lagt fram förslag till rådet om dessa frågor. Arbetet med att anta ett nytt gruppundantag och att anta ändringarna till de nämnda rådsförordningarna beräknas vara avslutat . Den arbetsgrupp i minister- rådsmöte som sedan ministerkonferensen i har studerat frågan om handel och konkurrens har fortsatt att bedriva sitt arbete . Avsikten var att slutredovisning skulle ske till Allmänna rådet . Arbetsgruppens mandat har emellertid förlängts. Någon form av avrapportering till Allmänna rådet kan förväntas . Kommissionen samarbetar med medlemsstaternas konkurrens- myndigheter i handläggningen av enskilda ärenden som rör prövning av konkurrensbegränsande samarbete, missbruk av en dominerande ställning och företagsförvärv. fick del av cirka 550 ärenden som inlämnats till kommissionen. fattade kommissionen flera beslut om förbud och höga böter. Ett ärende rörde en kartell mellan europeiska tillverkare av fjärrvärmerör. ABB, som spelade en ledande roll i kartellen, ådömdes böter på 70 miljoner ecu. Volkswagen-Audi förbjöds att hindra kunder i och från att köpa bilar av dessa märken i , där priserna var lägre. ådömdes de högsta böterna för ett enskilt företag, 102 miljoner ecu. 14.4.1 Svenska koncentrationsärenden Två viktiga koncentrationsärenden som berör var samgåendet mellan Stora och finska samt ökade ägarinflytande i cementföretaget . I det första fallet godkändes samgåendet på grund av att det nya företagets starka ställning ansågs motverkas av den betydande köparmakten hos de industriella kunderna. I Skanska-ärendet krävdes betydande åtaganden från innan affären kunde godkännas, eftersom och har en stark ställning på den svenska marknaden för insatsvaror för bygg- och anläggningsindustri. 14.4.2 Stängning av beslöt om riktlinjer för en omställning av det svenska energisystemet som bland annat innebar att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Avvecklingen skulle inledas med att kärnkraftsreaktorn skulle tas ur drift . För att genomföra detta antog lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling. Med stöd av denna lag beslöt regeringen att stänga i enlighet med de av antagna riktlinjerna. Ägaren, , har hos Regeringsrätten ansökt om rättsprövning av detta beslut med åberopande av bl.a. att det strider mot EG-rättens konkurrensregler, artikel 90.1 i förening med artikel 86. Regeringsrätten beslöt om inhibition av beslutet i avvaktan på slutlig prövning. Målet är ännu inte avgjort. , som äger , har också givit in klagomål till kommissionen med åberopande av dessa regler. Handläggningen av klagomålet är inte avslutad. 14.5 Statsstöd minskat stödutrymme om statligt stöd syftar till att förhindra att nationella stödåtgärder till näringslivet får konkurrenssnedvridande effekter som strider mot det gemensamma intresset. Bestämmelserna om stöd till olika ändamål preciseras fortlöpande av kommissionen efter samråd med medlemsstaterna. Arbetet bedrivs i riktning mot att begränsa företagsstöd som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna negativt. har ett antal förslag till nya regler för stöd på olika områden behandlats. Bland annat kan nämnas att nya riktlinjer för utbildningsstöd antogs och att tillämpningsföreskrifter för statsstöds- reglerna rörande åtgärder som omfattas av direkt beskattning av företag antogs . Vidare har kommissionen presenterat två nya dokument angående regionalpolitiskt stöd. Samtliga regionalpolitiska stödformer skall vara anpassade till riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål . De viktigaste förändringarna berör villkoren för stödens form, de stödberättigade utgifterna, taken för stödnivåerna och kumulation av stöd. Dessutom berörs metoden för att avgränsa de områden som berättigar till regionalstöd. Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt trädde i kraft . Stora investeringsprojekt definieras i princip som antingen en sammanlagd projektkostnad på minst 50 miljoner ecu eller ett sammanlagt stöd på minst 50 miljoner ecu. Projekt som faller under denna definition skall anmälas till kommissionen, som därefter bedömer projektet utifrån tre faktorer, nämligen konkurrensfaktorn, förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen samt regionalfaktorn. Mot bakgrund av dessa uppgifter fastställer kommissionen det högsta tillåtna stödet. Kommissionen har också fattat beslut om att giltigheten förlängs för det s.k. strukturomvandlingsområdet, vilket består av delar av stöd- område 2 respektive delar av det tillfälliga stödområdet. Beslutet gäller en förlängning av giltigheten för perioden 99. Det medför också att det tidigare strukturomvandlingsområdet utökas till att även omfatta kommun. meddelade kommissionen sitt beslut om hur stor andel av befolkningen i medlemsstaterna som får omfattas av nationellt regionalpolitiskt stöd för perioden 2006. Totalt inom EU innebär beslutet en minskning till i jämförelse med de nuvarande nationella stödområdena. Inom får maximalt av befolkningen omfattas av stödområden, vilket betyder en minskning . har vidare kommissionen genom en rådsförordning givits möjlighet att införa s.k. gruppundantag i statsstödsreglerna. Med gruppundantag menas att vissa former av stöd med automatik skall anses vara förenliga med gemenskapsrätten. Medlemsstaterna är därmed befriade från anmälningsplikten som ställs upp i EG-fördragets artikel 93.3. Genom detta skall kommissionen slippa mer rutinartade uppgifter och större vikt skall kunna läggas vid granskning av ärenden av större betydelse. Tanken är även att förbättra överskådligheten och förenkla planeringsprocessen för medlemsstaterna när de avser att införa nya stödåtgärder. Rådsförordningen publicerades och trädde i kraft , varefter arbetet med att närmare precisera de olika undantagen påbörjades. Sannolikt kommer kommissionen att börja med att precisera gruppundantag för stöd till små och medelstora företag. Kommissionen och medlemsstaterna har även träffat en politisk överenskommelse om innehållet i en procedurförordning. Syftet med förordningen är enligt kommissionen att öka öppenheten och rättssäkerheten och göra gemenskapens stödpolitik mer effektiv. Detta skall ske genom att sammanföra och klargöra procedurreglerna inom området för statligt stöd. Den nya förordningen kan förväntas träda i kraft tidigast efter att hörts. 14.5.1 Regeltillämpning har anmält ett antal stöd till kommissionen för bedömning. Bl.a. kan nämnas ett stöd i form av en befrielse till från att erlägga energi- och koldioxidskatt, ett stöd som godkändes med vissa villkor av kommissionen . Ytterligare exempel på stöd som godkänts är de nya eller förändrade energiteknikrelaterade stöd som anmäldes och 1998 till följd av energipolitiska beslut . Kommissionen anordnade ett möte för att diskutera tillämpningen av statsstödsreglerna på radio- och TV-området. Orsaken till detta var bl.a. en dom från som tvingar kommissionen att agera på klagomål på statlig finansiering av nationella public service- funktioner på etermediaområdet. Kommissionen ville diskutera möjligheterna att fastställa riktlinjer för hur ett public service-uppdrag skulle kunna se ut för att inte stå i strid med konkurrensrätten, något som dock medlemsstaterna motsatte sig. Kommissionen kommer av den anledningen att bedöma klagomålen från fall till fall. En annan fråga som är av intresse för svensk del är den franska statens stöd på till . intervenerade 1995 och framförde argument till förstainstansrätten där en del av ärendet prövats. Rätten meddelade sin dom , där man delvis gav rätt. 14.6 Turism Kommissionen lade fram ett förslag till rådsbeslut om ett första flerårigt program till stöd för europeisk turism (1997 2000) Philoxenia. Förslaget till program har diskuterats utan att något beslut har kunnat fattas. Det österrikiska ordförandeskapet lade fram ett reviderat programförslag. Förslaget har behandlats vid rådsarbetsgruppsmöten och det har funnits delade meningar kring behovet av ett program till stöd för europeisk turism. På inremarknads- rådsmötet saknades erforderligt enhälligt stöd för beslut om ett program. tillhörde dem som röstade emot programmet. Mot bakgrund av ett uttalande om kampen mot sexturism riktad mot barn, som antogs vid rådsmöte , har en arbetsgrupp under kommissionen bildats med uppgift att ta fram förslag till gemensamma åtgärder. Vid rådsmötet antog rådet också slutsatser om turism och sysselsättning som bl.a. pekar på turistnäringens viktiga roll som sysselsättningsskapare. En arbetsgrupp på hög nivå bildades och presenterade gruppen sina slutsatser och rekommendationer om turism och sysselsättning. 14.7 Kol- och stålfrågor Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) upphör . En nedtrappning av EKSG:s verksamhet har redan inletts. När EKSG-fördraget upphör krävs att någon tar ansvar för fortsatt förvaltning av EKSG:s ännu oavslutade finansiella ärenden och tar över dess tillgångar och skulder. lade kommissionen fram sitt förslag rörande EKSG:s finansiella verksamhet, vilket i korthet innebär att EKSG:s tillgångar, fordringar och skulder övertas av de återstående gemenskaperna samt att forskningen inom kol- och stålområdet skall upprätthållas efter 2002 och finansieras genom EKSG:s medel. Frågan har behandlats i industrirådet . delade i allt väsentligt kommissionens uppfattning om de finansiella aspekterna på EKSG-fördragets utgång. Avvikande uppfattningar framfördes endast från ett par länder som ansåg att medlemsstaterna bör vara ägare till EKSG:s tillgångar. Den kompromiss som gjorde att rådet kunde enas om en resolution innebar att kommissionens förslag rörande EKSG:s medel endast skall genomföras om det är rättsligt och praktiskt möjligt. bereds inom EU de rättsliga och praktiska aspekterna av en sådan överföring. Inför industrirådsmötet diskuterades omstruktureringen av den central- och östeuropeiska stålindustrin i . Som ett resultat av diskussionerna och för att inte inkräkta på förhandlingsprocessen med de central- och östeuropeiska länderna, antog ministrarna dock vid rådsmötet enbart allmänt hållna slutsatser som gav uttryck för EU-ländernas erfarenheter från omstruktureringen inom stålsektorn. 14.8 Kooperation lade kommissionen fram tre förslag till rådsförordningar (KOM(91) 273 slutlig), med stadgar för europeiska (ideella) föreningar, för europeiska kooperativa föreningar och för europeiska ömsesidiga bolag (ME). Till förordningsförslagen är kopplade förslag till direktiv med bestämmelser om de anställdas medinflytande i de olika associationerna. Förslagen skall beredas i samarbete med Europa- parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén, vilka båda har varit starkt pådrivande när det gäller tillkomsten av förslagen. Förslagen är paralleller till det tidigare förslaget om europeiska aktiebolag (SE), som trots långvariga och stora ansträngningar ännu inte lett fram till något beslut. Förslagen skall göra det möjligt för företag som drivs i respektive associationsform att utnytja den inre marknadens fördelar på samma villkor som gäller för andra företag. Förslagen har behandlats i en rådsarbetsgrupp. Inga sammanträden med arbetsgruppen har hållits . Det fortsatta arbetet vad gäller samtliga av förslagen blockeras fortfarande av motsättningar om direktivet om arbetstagarnas inflytande. lämnade den s.k. Davignongruppen förslag rörande arbetstagarinflytandet i SE. Frågan om arbetstagarnas inflytande har diskuterats vid flera ministerrådsmöten . Den är ännu inte löst, men arbetet fortsätter. Kommissionen presenterade 1994 ett förslag till ett flerårigt program för kooperativa företag, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser i gemenskapen. Oenighet har därefter rått bland medlemsländerna om hur programmet administrativt skulle förverkligas. Kommissionen drog tillbaka programmet 1997. Det pågår nu ett arbete med att utforma ett långsiktigt program för social ekonomi inkl. kooperativa företag, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. 15 är inget gemensamt politikområde i EU. EG-fördraget har inte något specifikt avsnitt som behandlar energi. De gemensamma åtgärder som finns på energiområdet har framför allt utvecklats inom ramen för reglerna och idéerna om den inre marknaden och på basis av Unionsfördragets artiklar om transeuropeiska nät (TEN). 15.1 Den inre marknaden för gas Ett direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas beslutades av ministerrådet . Direktivet skall genomföras och bygger på samma principer som ligger till grund för elmarknadsdirektivet (tillgång till nätet, ömsesidighet, subsidiaritet och gradvis öppnande av marknaden), men beaktar de särskilda villkoren för naturgasmarknaden. Direktivet innehåller gemensamma regler för överföring, distribution, leverans och lagring av naturgas. Vidare fastställs regler för naturgas- sektorns organisation och funktion samt för tillträde till marknaden samt drift av systemen. En medlemsstat skall ange vilka kunder inom respektive land som skall kunna få tillträde till systemet i avsikt att ingå avtal om att köpa naturgas. Definitionen av sådana kunder skall leda till en öppningsnivå av marknaden som är lika med av den årliga naturgasanvändningen på den nationella marknaden. Denna andel skall gradvis ökas. De medlemsstater som inte är direkt anknutna till det europeiska naturgasnätet och har endast en huvudleverantör av naturgas skall kunna ställa sig utanför en rad av direktivets regler. Likaså skall vissa medlems- stater som kan anses vara framväxande marknader få tillåtas undantag från direktivets tillämpning. Om genomförandet av direktivet kan orsaka allvarliga problem inom ett visst geografiskt område skall också undantag medges. En grupp som skall behandla genomförandet av direktivet i medlemsstaterna har bildats. Gruppen, som består av representanter för medlemsstaterna och kommissionen, avses träffas . Därutöver planerar kommissionen att ha bilaterala överläggningar med medlemsstaterna samt kandidatländerna. tillsattes en särskild utredare för att se över hur direktivet skall kunna genomföras i svensk lagstiftning.