prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — De medel som står till Svensk Fisks disposition bör utgöra grunden i en fond vars avkastning ställs till förfogande för produktutvecklings- och marknadsförings- projekt samt för konsumentrådgivning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, utom och , delar utred- ningens förslag. anser att det är viktigt att skapa en permanent finansiering av Svensk Fisks verksamhet. och () tillstyrker förslaget. SFR anser att det är av största vikt att kan ombildas till en fristående branschorganisation. Statskontoret anser att näringen bör ta ett större ansvar för den marknadsföring som sker inom . anser att staten även fortsättningsvis bör ha ett begränsat ansvar för konsumentupplysning och att grunden för detta bör vara medel som står till Svensk Fisks förfogande. och förordar att kvarvarande medel delas upp mellan staten och branschen. Den statliga delen bör enligt TCO:s mening användas för allmänna konsumentpoli- tiska ändamål. Skälen för regeringens förslag: Utredningen har föreslagit att organisationen för Svensk Fisks verksamhet bör förändras. Sedan utredningen redovisats till regeringen har i en skrivelse föreslagit att ett aktiebolag skall bildas för verksamheten . Regeringen anser, i likhet med flertalet remissvar samt Fiskeri- verkets skrivelse till regeringen, att verksamheten bör förändras och bedrivas i en fri- stående organisation. Det bör ankomma på nä- ringen att bilda en organisation lämplig för att genomföra och säkerställa en långsiktig finansie- ring av verksamheten. Staten bör bidra till finansiering av verksamheten genom överföring av prisregleringsmedel i enlig- het med de riktlinjer som beslutat (prop. 1992/93:184, bet. 1992/93:JoU21, rskr. 1992/93:331). Som villkor för användningen av återstående prisregleringsmedel anser regeringen att konsumenternas intresse och inflytande måste säkerställas i den framtida verksamheten. När näringen bildat en sådan organisation avser regeringen att ge i uppdrag att sluta nödvändiga avtal med organisationen. 23.6 Anslag C1 Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 57 800 1999 Förslag 59 058 2000 Beräknat1 59 915 2001 Beräknat1 60 891 1 Motsvarar 58 863 tkr prisnivå. För ålades ett be- sparingskrav på . Utöver dessa besparingar har anslaget C1 minskats med för att anpassa anslaget till en för verksamhetens orter fastställd hyresnivå. Resurserna för EG-relaterade uppgifter, för vilka har fått särskild förstärkning, fick inte tas i anspråk vid omprioriteringarna. Fiske- riverket utnyttjade vid utgången av av anslagskrediten. Regeringens överväganden Resultatinformation har utförligt redovisat sina presta- tioner, resultatet av dessa och kopplingen till de operativa målen. Av resultatredovisningen fram- går att verket har arbetat i linje med de över- gripande målen i regleringsbrevet. Redovis- ningen av effekter och koppling mellan verkets egna operativa mål till de av regeringen fastställda verksamhets- och effektmål kan dock göras tyd- ligare. Regeringens bedömning är att under har prioriterat att uppfylla de verksamhetsmål som angetts i reglerings- brevet. Det pågående arbetet att bedöma utveck- lingen av verksamhetens effektivitet och kvalitet är viktigt. Regeringen anser att ett fortsatt ut- vecklingsarbete är angeläget på nämnda områ- den. Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdragsverksamhet och tjänsteexport. För erhöll Fiske- riverket i avgiftsintäkter från sin uppdragsverksamhet och tjänsteexport. Av- giftsintäkterna får disponeras av . Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten, se tabell nedan, härrör från under- sökningsfartyg och från utredningskontoren. Utredningskontorens avgiftsintäkter avser till stor del utredningar i vattenmål. Utrednings- kontoren svarade för av avgiftsintäkterna. förutses en likartad omslutning. Tabell 5.2 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter (som får disponeras) Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Kostnads- täckning % Utfall 1996 18 619 17 189 1 430 108 Utfall 1997 18 733 17 724 1 009 106 Prognos 1998 23 000 23 000 0 Budget 1999 21 000 21 000 0 tjänsteexport, se tabell nedan, är hänförlig till Swedmars (of ) internationella konsultverk- samhet. Swedmar bildades och är internationella konsultgrupp. Ett avtal med SIDA reglerar roll som institutionell konsult avseende bistånd på fiskets område. För budgetåren 1998 och 1999 väntas en viss ökning av omslutningen. Tabell 5.3 Tjänsteexport Tusental kronor Tjänsteexport Intäkter (som får disponeras) Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Kostnads- täckning % Utfall 1997 18 643 18 535 107 101 Prognos 1998 20 000 20 000 0 Budget 1999 25 000 25 000 0 Revisionens iakttagelser () har i Årlig rapport till regeringen pekat på att projektverksamhet har ökat påtagligt under se- nare år. Det krävs en omfattande uppföljning och kontroll av projekten för en korrekt periodi- sering mellan åren och därmed en rättvisande kapitalförändring. RRV bedömer att Fiskeri- verkets årsredovisning i allt väsentligt är rätt- visande Slutsatser Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts. Skälet är att den justering av anslaget som gjordes för med anledning av det föränd- rade sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4) har korri- gerats. Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . beräknas anslagsbehovet till respektive . Tabell 5.4 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 57 908 Pris- och löneomräkning +1 045 Justering av lokalkostnader -67 Justering av +172 Förslag 1999 59 058 C2 Strukturstöd till fisket m.m. Tabell 5.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 26 000 1999 Förslag 30 890 2000 Beräknat 30 890 2001 Beräknat 30 890 Från anslaget lämnas framför allt stöd till åtgär- der som medfinansieras av EG inom ramen för gemenskapsprogrammet för mål 5a och gemen- skapsinitiativet Pesca. Anslaget får också dispo- neras för äldre stödformer som inte omfattas av de två strukturprogrammen. Bestämmelser finns i förordningen (1994:1716) om fisket, vatten- bruket och fiskerinäringen. Anslaget kan bland annat användas för att täcka förluster vid statlig kreditgaranti till fiske- och fiskberednings- företag. En jämförelse mellan budget och utfall för visar på ett underutnyttjande på nästan , vilket motsvarar be- slutade men inte utbetalda medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Genomförandet av strukturprogrammen över- vakas gemensamt av och av en s.k. övervakningskommitté, som bland annat ansvarar för att åtgärderna överens- stämmer med valda prioriteringar och uppställda mål. svarar för sekretariatsfunktio- nen. För perioden 1997 har efterfrågan på EU-medel inom mål 5a fiske för flertalet stöd- områden överstigit de belopp som varit dispo- nibla. /98 hade av budgeten tagits i anspråk. Under program- perioden har efterfrågan varit särskilt stor för in- vesteringar inom beredningsindustrin och i fiskehamnar. De ansökningar som beviljats överensstämmer väl med de prioriteringar som övervakningskommittén ställt upp. Majoriteten av investeringarna avser kvalitets- och hygien- förbättrande åtgärder samt insatser för arbets- miljön. Pesca-programmet syftar till att med hjälp av strukturstöd skapa kompletterande sysselsätt- ning för yrkesfiskare, arbetslösa yrkesfiskare samt andra yrkeskategorier vars försörjning drabbats negativt av nedgången i fisket. Pro- grammet avser bland annat yrkesfiskare som kompletterar sitt fiske med vidareförädling eller turistanknuten verksamhet samt utveckling av nya produkter för konsumtionsändamål. Ande- len utnyttjade medel är låg, vilket framgår av att endast av tillgängliga EU-medel hade beviljats i stöd . Anslaget får även användas för att täcka eventuella förluster orsakade av lämnade fiskeri- lån och kreditgarantier för lån. Då det är svårt att prognosticera framtida förluster, medför detta att det råder en viss osäkerhet om hur mycket av anslaget som kan utnyttjas till strukturstöd. För uppgick kreditförlusterna till och återbetalning av infriade garantier uppgick till för samma budgetår. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . inleds en ny strukturfondsperiod. Det är ännu oklart vilka medel som kommer att avsättas till struktur- åtgärder inom fisket. Det är troligt att beloppen totalt kommer att vara ungefär lika stora som under innevarande strukturfondsperiod. beräknas anslaget därför vara oförändrat. C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Tabell 5.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 77 000 1999 Förslag 80 000 2000 Beräknat 80 000 2001 Beräknat 80 000 Under anslaget anvisas det belopp som mot- svarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m. För svenska strukturåtgärder har i Fonden för fiskets utveckling för perioden 1999 avsatts 47,97 miljoner ecu, vilket motsvarar . Av dessa medel avser 40 miljoner ecu mål 5a-åtgärder utanför mål 6-om- rådet, 4 miljoner ecu är bidrag för mål 5a-åtgär- der inom mål 6-området och 3,97 miljoner ecu avser Pesca-programmet. En jämförelse mellan budget och utfall för , visar på ett underutnyttjande på kronor, som dock avser beslutade men inte utbetalda medel. Tillgängliga medel beräknas således komma att utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation EU har beslutat att införa ett satellitbaserat kon- trollsystem för fiskefartyg. lämnades i EG-bidrag för utrustning på fartyg, för landbaserad utrustning samt in- stallation. Regeringen beslutade att Fis- keriverket får disponera återstående prisregle- ringsmedel för att täcka kostnader för ett satel- litbaserat kontrollsystem för fisket, varav högst får användas för underhåll och drift av de satellitbaserade kontrollsystemen på fiskefartyg för tidsperioden t.o.m. . Det är ännu för tidigt att göra en bedömning av vilka effekter som uppnåtts. Fis- keriverket skall till regeringen avrapportera medelsanvändning och upp- nådda resultat. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . inleds en ny strukturfondsperiod. Det är ännu oklart vilka medel som kommer att avsättas till struktur- åtgärder inom fisket. Det är troligt att beloppen totalt kommer att vara ungefär lika stora som under innevarande strukturfondsperiod. beräknas anslaget därför vara oförändrat. C4 Fiskevård Tabell 5.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 000 1999 Förslag 20 000 2000 Beräknat 20 000 2001 Beräknat 20 000 Fiskevårdens mål är att långsiktigt verka för livs- kraftiga och rika fiskbestånd i svenska vatten. En ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna syf- tar till att långsiktigt verka för biologisk mång- fald genom att främja ett rikt och varierat fisk- bestånd och ett optimalt utnyttjande av våra fisktillgångar. I detta sammanhang bör även kulturmiljövärden beaktas. Miljömålet på fiskets område är att fisk, kräft- och blötdjur samt deras näringsorganismer skall bevaras i livskraftiga naturligt reproducerande bestånd. disponerar anslaget för fiske- vård. Det används för bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, åtgärder för fiskevård, exempelvis biotopvård, insatser för bevarandet av hotade arter. En jämförelse mellan budget och utfall för bud- visar på ett anslagssparande på vilket dock avser beslutade men ej utbetalda medel. Regeringen redovisade i proposition Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) en ökad sats- ning på en förbättrad fiskevård. Ett förstärkt fis- kevårdsarbete möjliggjordes genom att anslaget för fiskevården höjdes från till . Regeringens överväganden Resultatinformation Allmän fiskevård finansieras del- vis av anslaget för fiskevård men också av vatten- avgiftsmedel i enlighet med vattendomar. Ansla- get används till fiskevård, främst i allmänna och enskilda vatten med fritt handredskapsfiske, i kustområdena och i sjöarna i . Regeringen har beslutat om fördelning av an- slaget. Länsstyrelserna har innevarande år till- delats och återstoden av medlen har fördelats på utsättningar, bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn och fiskevårds- planering. Det är för tidigt att nu bedöma effek- terna av denna satsning. Vid länsvisa beslut om användning av medel för fiskevårdsåtgärder inklusive uppföljning och kontroll skall särskilt beaktas möjligheterna till länsvis finansiering inom ramen för de medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder som Arbets- marknadsverket disponerar. för antog den internationella aktionsplanen för Östersjölaxen. En åtgärd för att bevara den vilda laxen är att genom att fettfenklippa den odlade laxen inrikta fisket på sådan lax. Vattendomar ålägger kraftverksbolagen att sätta ut ca 2 miljoner laxsmolt. Regeringen anser att åtgärder för att bevara den vilda laxen är viktiga och måste prioriteras. Regeringen avser att från detta anslag avsätta medel för att fettfenklippa odlad laxsmolt. Ökade insatser har gjorts för att begränsa fisket efter vildlax samt för att uppnå en bättre balans mellan vilda och odlade laxbestånd. Det är ännu för tidigt att bedöma effekterna av de vidtagna åtgärderna. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . Anslaget beräknas vara oförändrat. 24.1 Omfattning Rennäringen främjas i första hand genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa mer- kostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning rörande renskötseln. De skador som vilda djur orsakar tamdjur och annan egendom ersätts om vissa förutsättningar är uppfyllda. Staten svarar för underhåll och upprustning av byggnaderna på de drygt 110 kvarvarande fjällägenheterna. ingår i verksamhetsområde men redovisas under ut- giftsområde 1, . 24.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 2 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 69,3 104,0 98,7 94,5 94,5 94,5 1 Inkl. ianspråktagna reserverade medel från /96. 2 Inkl. beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Lägre slaktuttag och i viss mån ett totalt sett lägre renantal medför att antalet slaktade renar har minskat trots höga avräkningspriser och stor efterfrågan på renkött. Antalet slaktade renar be- döms även i fortsättningen att i stort vara oför- ändrat. Anslaget D1 Främjande av rennäringen m.m. har därför räknats ned. Det ökande antalet rovdjur och ett högt avräkningspris på renkött medför att anslaget D2 Ersättningar för viltskador m.m. har räknats upp. Prioriteringar (dir. 1997:102) fortsätter sitt arbete med en översyn av stödet till rennäringen och samisk kultur, rennäringsad- ministrationen och rennäringslagstiftningen. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast vid utgången av . 24.3 Resultatbedömning och slutsatser Länsstyrelserna i de berörda länen skall utöva så- dan tillsyn att naturbetesmarkernas långsiktiga produktionsförmåga bevaras och ger en uthållig och god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Genom närvaro vid renräk- ningar och kontroll av renlängder skall länssty- relserna övervaka att samebyarnas högsta tillåtna renantal inte överskrids. fanns det när- mare 240 000 renar medan det tillåtna antalet renar uppgår till 280 000 djur. Länsstyrelsernas arbete med tillsynen har fungerat väl. 24.4 Anslag D1 Främjande av rennäringen m.m. Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 37 0004 1999 Förslag 37 000 2000 Beräknat 37 000 2001 Beräknat 37 000 1 Därutöver har 5 488 tkr tagits i anspråk av reserverade medel /an- slag D2 Främjande av rennäringen. 2 Därutöver återstod 5 042 tkr av reserverade medel /anslag D2. 3 Anslaget minskades med 5 700 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 4 Därutöver beräknas 1 500 tkr tas i anspråk av reserverade medel /anslag D2. De utgifter som belastar anslaget är underhåll av vissa riksgränsstängsel och ren- skötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för rensköt- seln, natur- och kulturmiljövården, framtagande av ny inventeringsmetod för renbetet, prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, renskötsel- företag och till den som helt eller delvis för- sörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av , övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan sta- ten och rennäringen. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet slaktade renar fortsätter att minska. Under slaktades närmare 65 000 renar och under ca 45 000 renar. Drygt 500 slaktkroppar kasserades på grund av för höga cesiumhalter. har antalet märkta renkalvar ökat i förhållande . Detta kan medföra en viss ökning av slakten . Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbetning m.m. anslu- tande protokoll skall och bekosta och underhålla vissa stängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar vilket leder till avsevärda skador, främst i samband med snösmältningen. Mot bakgrund av konventionen bör staten fort- löpande betala de verkliga kostnaderna för att hålla stängslen. Staten har även skyldighet att svara för underhållet av vissa andra renskötsel- anläggningar. Konventionen gäller t.o.m. . Regeringen har ingått ett avtal med om upprättande av och mandat för en blandad svensk-norsk renbeteskommission. Kommissio- nens arbete har påbörjats och ett betänkande skall avges . Renbetes- kommissionen har till uppgift att utreda frågan om det ena landets renskötande samer har behov av fortsatt renbetning i det andra landet. Kom- missionen skall därför i nödvändig utsträckning undersöka betestillgångarna och driftsförhållan- dena i de aktuella områdena i och samt klarlägga hur betestillgångarna använts och hur de mest rationellt skall kunna utnyttjas på ett sätt som ger ett långsiktigt underlag för en eko- logiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Samebyarnas utvecklings- och markanvändnings- planering Länsstyrelserna är i stort sett klara med den grundläggande redovisningen av samebyarnas markanvändningsanspråk och arbetet med ren- näringens riksintressen. Länsstyrelserna komp- letterar redovisningarna med information om speciellt värdefulla eller känsliga områden för renskötseln, naturvården och kulturmiljövården samt àjourhåller dessa. Renbetesinventeringar I skrivelse (rskr. 1993/94:186) anmälde talman beslut med anledning av bostadsutskottets betänkande (bet. 1993/94:BoU11) Anslag till främjande av rennäringen m.m. Beslutet innebär bland annat att som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om renbetesinvente- ring. Utskottet uttalade att det är viktigt att ar- betet med renbetesinventeringarna fortsätter. Inventeringarna måste utföras så att de kan tjäna sitt syfte, dvs. utgöra underlag för fastställande av högsta renantal inom varje sameby. Det är också viktigt att den metod som används ger ett adekvat och vederhäftigt resultat. Metoden eller metoderna måste därför förankras hos rennä- ringen, skogsbruket och naturvården. Med hän- syn till angelägenheten av att inventeringarna av särskilt vinterbetesmarkerna fortsätter inom ren- skötselområdet bör metodfrågan lösas och en plan tas fram för inventeringsarbetet. Även andra åtgärder i syfte att skapa en bra balans mellan renantalet och betestillgången, t.ex. att basera renantalet efter renarnas slaktvikt, kan behöva övervägas. En redovisning av vidtagna åtgärder borde föreläggas . Regeringen redogjorde i prop. 1994/95:100 bil. 10 för vilka krav som bör ställas på renbetes- inventeringar och hur de bör göras. konstaterade med anledning därav att det inte är helt okomplicerat att finna en allmänt accepterad metod för hur inventeringarna skall göras. Det var enligt viktigt att olika möjligheter prövas i syfte att skapa förutsättningar för att genomföra inventeringarna så att dessa blir till- förlitliga och relevanta för sitt ändamål. Riks- dagen utgick från att det pågående utveck- lingsarbetet sker utan onödig tidsutdräkt (bet. 1994/95:BoU16). fick i uppdrag att fortsätta ett utvecklingsarbete i samarbete med Naturvårds- verket, och berörda länsstyrelser. har i skrivelse begärt att få frånträda uppdraget att ut- veckla en ny metod för renbetesinventering. anser sig i rådande kunskapsläge inte kunna föreslå en metod som med tillräcklig precision kan användas för beräkning av högsta tillåtna renantal för varje sameby. Verket konstaterar dessutom att miljön i fjällvärlden påverkas av fler faktorer än renbete. Frågan om miljöövervakning i fjällvärlden behöver enligt verket från såväl teknisk som ekonomisk synpunkt bedömas i ett vidare perspektiv än inom ramen för en renbetesinventering. Verket fortsätter dock sitt arbete med att stödja olika projekt som avser utveckling av metoder för att kartlägga betesbehov och betestillgång. arbete med att ta fram en ny metod för renbetesinventering bekräftar riks- dagens konstaterande att det inte är helt okomp- licerat att finna en metod för hur inventeringarna skall göras. I samband med den svensk-norska renbeteskommissionens arbete sker emellertid ett arbete med syfte att klarlägga hur betestill- gångarna bör utnyttjas för att ge ett långsiktigt underlag för en ekologisk, ekonomisk och kultu- rellt bärkraftig rennäring. Avsikten är att inrätta ett gemensamt geografiskt informationssystem för hela renskötselområdet. Det material som tas fram i samband med det arbetet bör kunna ut- nyttjas även för renbetesinventeringar. Rege- ringen har godkänt att reserverade medel /anslag D2 Främjande av rennäringen får användas för ändamålet även . Genom det s.k. Fjäll-MISTRA-programmet kommer vi- dare ett brett upplagt projekt att startas med syfte att utveckla ett operativt förvaltnings- system. Bland annat kommer forskning om för- ändringar av antalet renar, slaktvikter och kött- klassificering att initieras för att utröna om detta kan vara indikatorer på miljöförändringar. Regeringen bedömer att det är angeläget att fortsätter utvecklingsarbetet med metoder för renbetesinventeringar. Verkets uppdrag kan emellertid behöva revideras. Prisstöd till rennäringen Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristillägg för renkött som god- känts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnas med per kilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Antalet slak- tade renar uppgick till ca 45 000 renar vilket innebär att slakten minskat med ca 20 000 renar jämfört med till följd av ett lägre slaktuttag och ett totalt sett lägre renantal . Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till följd av fortsätter att påverka i första hand rennäringen. I vissa delar av norra påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen av nöt och får. Genom avtagande cesiumhalter, tidigareläggning av renslakt och utfodring av renar har antalet kasserade slaktkroppar minskat från ca 1 400 under till drygt 500 renar under . Övriga åtgärder för främjande av rennäringen En del av anslaget bör användas för andra åtgär- der för främjande av rennäringen. Medlen för- delas på användningsområden genom beslut av efter överläggningar mellan verket och . Medlen används bland annat för katastrofskadeskydd vid svåra betes- förhållanden. Användningen bör i görligaste mån samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd enligt mål 6-programmet, exempelvis verk- samheter som är direkt inriktade på att utveckla näringen. Regeringen har till Europeiska kommissionen skickat ett förslag på nytt miljöersättnings- program, benämnt miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i rensköt- selområdet, se vidare under B12 Kompletterande åtgärder i jordbruket. Slutsatser Det låga antalet slaktade renar innebär att belast- ningen på anslaget minskat kraftigt, vilket fått till följd att ett stort anslagssparande ackumulerats. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för .