prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Stödmyndigheternas miljöarbete Bland de s.k. stödmyndigheterna skall , och lägga särskild vikt vid miljöarbetet. Dessa myndigheter, liksom Flygtekniska försöksanstalten, ingår i pilotprojektet om införande av miljöledningssystem i den statliga förvaltningen. , och har en fastställd miljöpolicy. Arbete pågår nu inom dessa myndigheter för att bl.a. genomföra en miljöutredning och utarbeta en handlingsplan för det fortsatta miljöarbetet. , samt det civila försvarets miljöarbete , samt myndigheterna inom det civila försvaret skall fortsätta ett aktivt miljöarbete. Både Räddnings- verket och ingår i projektet om införande av miljöledningssystem i den statliga förvaltningen. redovisade ett förslag till miljöpolicy. Arbetet skall nu fortsätta bl.a. med att genomföra en miljöutredning och att utarbeta en handlingsplan för det fortsatta arbetet. Internationellt miljöarbete rörande militär verksamhet Inom det internationella försvarsmiljösamarbetet fortsätter att spela en aktiv roll. Den svenska medverkan i (NATO/CCMS) fortsätter och utvecklas. deltar i fem av CCMS pilotstudier, bl.a. rörande miljö och säkerhet samt miljöledningssystem inom den militära sektorn. På svenskt initiativ lade de nordiska försvarsministrarna vid sitt möte fast ett handlingsprogram för nordiskt försvarsmiljösamarbete på departementsnivån. I handlingsprogrammet identifieras ett antal samarbetsområden. Några av de frågor som skall behandlas gäller gemensam nordisk försvarsmiljö- policy på departementsnivån, gemensamma miljömål för försvarssektorn och nordiskt försvarsmiljöbistånd till bl.a. de baltiska staterna. Genom att diskutera försvarsmiljöfrågorna gemensamt i och genom att samnordiskt driva dessa frågor både nationellt och internationellt kommer den gemensamma nordiska miljön att förbättras. På försvarsmaktsnivån har, efter regeringens medgivande, ett avtal träffats mellan de nordiska försvarsmakterna om ett försvars- miljösamarbete. Detta samarbete utgör ett bra komplement till samarbetet på departementsnivån. och inledde två samarbetsprojekt om försvarsmiljöåtgärder i och . Projektet i avser att upprätta och införa en miljöplan för en armébas. Planen skall sedan kunna tjäna som modell för andra baser. Projektet i avser upprättandet av ett regionalt försvarsmiljöutbildningscentrum i Nemencine. De svenska insatserna i dessa båda projekt finansieras genom den s.k. Östersjömiljarden. Dessa svenska försvarsmiljöinsatser har en stor betydelse för att bygga upp ett miljökunnande i de baltiska försvarsmakterna. Insatserna bidrar därför också till att stärka de demokratiska grunderna i dessa staters försvarsmakter. Därmed stärks också den pågående demokratiseringsprocessen i denna region. För att ytterligare utveckla det internationella försvarsmiljöarbetet anordnade tillsammans med och inom ramen för NATO/CCMS och det () ett möte i om militär verksamhet och miljön. Vid mötet behandlades i ett samlat sammanhang de av och utarbetade miljöriktlinjerna för den militära sektorn och flera av NATO/CCMS pilotstudier. Vidare utarbetades ett program för utveckling av nationella försvarsmiljöplaner. Internationellt miljöarbete rörande kemikalieolyckor och oljebekämpning Sedan en följd av år bedrivs ett aktivt internationellt miljöarbete inom det olycksförebyggande och skadebegränsande området. Detta omfattar sådana verksamheter där det finns risk för kemikalieolyckor, men också säkerheten i samband med transport av farligt gods. Inom EU är det s.k. Seveso II-direktivet om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår under genomförande. Införandet av direktivet har varit föremål för utredning i med avseende på vilken lagstiftning som krävs för det svenska genomförandet. Utredningens förslag bereds inom . är vidare aktivt inom samarbete på kemikalieolycks- området, vilket bl.a. syftar till att ta fram inriktningsdokument för att förebygga, begränsa konsekvenserna av och genomföra räddningstjänst- insatser vid kemikalieolyckor. deltar även i arbetet med att genomföra UNECE:s konvention om gränsöverskridande effekter av industriolyckor. Försvarsdepartementets verksamhetsområde omfattar även arbetet med olje- och kemikaliebekämpning till sjöss, vilket bedrivs inom ramen för Bonnöverenskommelsen, och Helsingforskonven- tionen. Dessa omfattar förutom samarbete vid miljöräddningstjänst även samordning av flygövervakning, utbyte av teknisk information och arbete i gemensamma projekt. Ett liknande samarbete bedrivs inom ramen för Arktiska rådets verksamhet. Arbetet är främst inriktat mot att lokalisera miljöhotande verksamheter i och kring de arktiska farvattnen samt att förebygga olyckstillbud. Härutöver deltar i miljöarbetet i och rådgivande kommitté för utsläpp till sjöss. föreslagna nya åtgärder Åtgärd Fö 98:1 Uppdrag avseende sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling samt sektorsmål och åtgärder avseende miljökvalitetsmålen Regeringen har , med utgångspunkt i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145), dels beslutat att Försvarsmakten och skall vara myndigheter med särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling, dels uppdragit åt myndigheterna att redovisa förslag till sektorsmål och åtgärder. har givits i uppdrag att i samverkan med redovisa förslag till delmål och åtgärder vad gäller olje- och kemikalieutsläpp från fartyg till vatten. 4.4 verksamhetsområde Arbetet för ett ekologiskt hållbart måste ske med beaktande av en fortsatt hög hälsoskyddsnivå. Regeringens arbete för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde har sin tyngdpunkt i frågor om hälsa och välfärd samt miljöarbetet inom hälso- och sjukvården. Insatser för en god hälsa bland befolkningen är en god investering för framtiden och utgör ett central inslag i arbetet mot en hållbar samhällsutveckling. Olika åtgärder för att sluta kretslopp och för att minska belastningen på miljön i övrigt måste förenas med kraven inom hälsoområdet. Konflikter mellan hälsa och miljö kan uppstå om inte en helhetssyn tillämpas på hälsa och miljö. Arbetet för ett ekologiskt hållbart måste därför bedrivas med beaktande av de mål och åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa en god hälsa bland befolkningen. och tillhör de myndigheter som tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd S 97:1 Underställa ett förslag till nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterad ohälsa har lagt stor vikt vid att förebygga ohälsa genom att minska exponeringen för olika hälsorisker i miljön. Åtgärder för att förbättrad vatten- och avloppsförsörjning, bostadshygien, kost och utbildning samt en generellt hög levnadsstandard har på ett avgörande sätt bidragit till att många sjukdomar kraftigt minskat i omfattning. Vissa problem återstår dock att lösa. Luftföroreningar inomhus och utomhus, föroreningar och smittämnen i vatten och föda, buller samt radon är exempel på faktorer i miljön som negativt påverkar människors hälsa i . lämnade i sitt slutbetänkande Miljö för en hållbar samhällsutveckling (SOU 1996:124) ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterade hälsorisker i . Betänkandet som ligger till grund för det nationella handlings- programmet har remissbehandlats. Ett förslag till nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterad ohälsa planerades att underställas . Detta har inte skett på grund av att handlingsprogrammet bör samordnas med arbetet med de nationella miljökvalitetsmålen som föreslogs i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145). Till viss del ansluter de förslag som presenterades i handlingsprogrammet för att minska miljörelaterad ohälsa till de åtgärder som föreslås i miljöpropositionen. I övriga delar måste Miljöhälso- utredningens förslag anpassas till den nya struktur för arbetet med miljömål som föreslås i miljöpropositionen. kommer därför att ingå som en del i den parlamentariska beredning om mål i miljöpolitiken (dir. 1998:45). Till följd av bl.a. gavs i regleringsbrevet i uppdrag att verka för att lokala och regionala planer och program inom hälsoskyddet och miljömedicinen tas fram. Senast vid utgången av bör av länsstyrelserna har antagit program som omfattar hälsoskydd, av landstingen ha antagit verksamhetsplaner för den egna miljömedicinska verksamheten samt av kommunerna antagit lokala program eller verksamhetsplaner som täcker hälsoskydd. har dessutom, i enlighet med regleringsbrevet , påbörjat planeringen av en nationell miljöhälsorapport som skall presenteras . Denna planeras att omfatta en uppdatering av kunskapsunderlag, bedömning av exponering för olika prioriterade hälsorisker i miljön samt en uppskattning av ohälsa till följd av hälsorisker i miljön uppdelat på olika sjukdomsgrupper. Åtgärd S 97:2 Verka för ett internationellt samarbete inom hälsoskyddet och miljömedicinen. Särskild vikt skall läggas vid samverkan mellan länderna kring Ett fortsatt väl utvecklat internationellt samarbete kring hälsoskydd är av stor betydelse. har goda förutsättningar att vara en drivande kraft kring dessa frågor. har varit mån om en hög hälsoskyddsnivå i samhället, vilket på ett avgörande sätt har bidragit till ett förhållandevis gott hälsotillstånd bland landets befolkning. () globala program för området miljö och hälsa är väl samordnat med uppföljningen av och stöds av , bl.a. genom frivilliga bidrag. WHO:s arbete omfattar både hälsomålen i och frågor som miljömedicin, kemikalie- säkerhet, hälsorisker och säkerhetsfrågor inom industri, vatten och sanitet etc. Miljörelaterade hälsofrågor utgör ett viktigt arbetsområde i WHO:s europaregion. Vid miljö- och hälsoministrarnas andra möte i beslutades bl.a. att medlemsländerna skulle utveckla nationella planer för miljö och hälsa samt att en europeisk kommitté för hälsa och miljö skulle inrättas. I kommittén ingår förutom representanter för WHO:s medlemsländer också representanter för olika internationella organisationer som WHO, FN/ECE, och den Europeiska kommissionen. Samordning av olika insatser inom detta område är viktig och utöver den samordning som sker via kommittén har WHO:s europakontor ett avtal om samarbete med i . Den svenska miljöhälsoutredningen (SOU 1996:124) ingår som ett led i det åtagande om utarbetandet av nationella planer för miljö och hälsa som gjordes i . har ca hälften av regionens 51 medlemsländer färdigställt eller kommit relativt långt i arbetet med de nationella planerna. WHO:s europakontor förbereder den tredje konferensen om miljö och hälsa som kommer att äga rum i . Planeringen av konferensen har beretts inom den europeiska kommittén för miljö och hälsa. Sex teman håller på att förberedas inför konferensen: 1. Transport, miljö och hälsa, 2. Förebyggande, reduktion och kontroll av vattenrelaterade sjukdomar, 3. Implementering av nationella miljöhälsoprogram, 4. Medinflytande, information, deltagande av allmänhet och intresseorganisationer m.m., 5. Miljö och hälsa inom industri och andra arbetsplatser, 6. Ekonomiska styrinstrument inom miljöhälsoområdet, Ett omfattande europeiskt samarbete inom miljöområdet sker inom ramen för EU. EU:s insatser inom folkhälsoområdet är inte lika väl utvecklat som EU:s miljöarbete. Efter gavs dock EU formella befogenheter inom folkhälsoområdet (artikel 129) och EU har tagit flera initiativ. I sitt meddelande av om ramen för åtgärder inom folkhälsoområdet (kom(93)559 slutgiltigt) fastställde kommissionen en ram för åtgärder på gemenskaps- nivå fram för att uppnå dessa mål. I enlighet med de kriterier som anges i kommissionens meddelande har sjukdomar orsakade av miljöföroreningar prioriterats. diskuteras inom hälsoministerrådet ett förslag från kommissionen avseende ett program för gemenskapsåtgärder åren 1999- 2000 beträffande sjukdomar förorsakade av miljöföroreningar. Beslut i frågan väntas tidigast . Detta program är även en del i förberedelsearbetet inför det framtida ramprogrammet inom folkhälsoområdet som skall gälla . När det gäller samarbete inom hälsoskyddet och miljömedicinen inom närområdet deltar i en samverkansgrupp mellan länderna i och i syfte att ta fram handlingsprogram för miljörelaterat hälsoarbete inom . Som ett led i arbetet har länderna preciserat vissa gemensamma problemområden som bl.a. omfattar implementering nationella handlingsprogram för miljö och hälsa på lokal nivå samt möjligheterna att nå ut med information till allmänheten och få tillstånd medverkan av allmänheten, företag och organisationer. Inom WHO:s europakontors särskilda insatsområde för , EUROHEALTH-programmet, ingår dessutom miljö och hälsa som ett av sex prioriterade områden. Åtgärd S 97:3 Lyfta fram åtgärdsbehov inom hälso- och sjukvård vad avser miljöledningssystem, fortsatta åtgärder för att avveckla amalgamanvändning inom tandvården, minskning av avfallets mängd och farlighet från sjukvården i övrigt samt för miljömedicinsk kunskapsförsörjning Hälso- och sjukvårdens ansvar för hälsa och miljö utgörs av: - Ett lagreglerat ansvar för den egna verksamheten, enligt miljöskyddslagen, läkemedelslagen och arbetsmiljölagen m.m., - ett hälsoansvar för befolkningen och individer enligt hälso- och sjukvårdslagen och smittskyddslagen, vilket omfattar bl.a. samhälls- och miljömedicin, epidemiologi och smittskydd. Samtliga landsting har av antagna miljöprogram. Dessa omfattar främst miljöåtgärder vid landstingens egna verksamheter, t.ex. sjukhus, vårdcentraler och tandvårdskliniker. Landstingens miljöarbete redovisades i en av framlagd . Landstingens operativa verksamhet styrs inte direkt av riksdag och regering. Regeringen vill dock lyfta fram några områden där ytterligare åtgärdsbehov finns; Miljöledningssystem Ett intensivt arbete när det gäller att införa miljöledningssystem pågår i de flesta landsting. bedömer att de flesta sjukvårdshuvudmän har påbörjat eller är på väg att införa miljöledningssystem enligt EMAS eller ISO 14001 i olika verksamheter. deltar verksamheter inom flera landsting i försök att utvidgas EMAS som miljöstyrningsinstrument inom landstingen. Ett resultat av detta utvecklingsarbete är att i som första sjukhus i har registrerats enligt EMAS. Åtgärder för att avveckla amalgamanvändningen inom tandvården I propositionen Reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) som godkänts av föreslår regeringen att tandvårdsersättning för amalgamfyllningar bör slopas som ett led i strävan att avveckla dessa fyllningar. I både tandvårdspropositionen och i miljöpropositionen betonar regeringen att det är angeläget att användningen av amalgam inom tandvården upphör. Under förutsättning att EU:s medicintekniska direktiv (93/42/EEG) förändras på ett sådant sätt att det blir möjligt att förbjuda amalgam, avser regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att införa ett förbud mot användningen av amalgam senast . Minska avfallets mängd och farlighet från sjukvården har producerat rapporterna "Miljöstatistik för sjukhusen" som avser landets cirka 90 akutsjukhus. En tredje rapport avseende förhållandena för planeras bli publicerad . Ett av flera syften med statistiken är att förse sjukhusen med verktyg, nyckeltal, för att i första hand kunna följa upp och förbättra sitt eget miljöarbete, exempelvis avseende avfallet. Preliminära resultat visar för farligt avfall att avfallsmängderna ökar. Ökningen kan enligt bero på att sjukhusen har fått bättre kontroll över mängderna och kan redovisa mera exakta siffror. Vad gäller riskavfall har akutsjukhusen i snitt minskat detta avfall med drygt per vårdplats som arbetat med miljöstatistiken. Stora skillnader finns dock mellan jämförbara sjukhus. För att minska mängden miljöfarligt avfall inom sjukvården har landstingen via ett avfallsprojekt tilldelats medel från investering- programmet för ekologisk hållbarhet. Förbättra miljömedicinsk kunskapsförsörjning Regeringen har i regleringsbrevet för gett i uppdrag att verka för att kunskapsförsörjning och samverkansformer inom miljömedicin klarläggs. Senast vid utgången av bör samtliga landsting ha klarlagt hur den miljömedicinska kunskaps- försörjningen skall samt hur samverkan skall ske mellan , läns och regional nivå inom miljömedicinen. föreslagna nya åtgärder Åtgärd S 98:1 Uppdrag till och Riksförsäk- ringsverket om delmål och sektorsmål inom miljöpolitiken Med anledning av miljöpropositionen har regeringen uppdragit åt att göra en samlad översyn av vilka hälsorelaterade delmål och åtgärder som behövs för att miljökvalitetsmålen, i första hand målen luft, God bebyggd miljö och Giftfri miljö, skall nås inom en generation. Arbetet skall bedrivas i samverkan med verk och den parlamentariska beredningen om mål i miljöpolitiken. skall vidare i nära samverkan med , organisationer, företag och myndigheter precisera miljökvalitetsmålen genom att utforma sektorsmål och fortlöpande följa upp sektorsmålen och genomförandet inom sin sektor med beaktande av den ansvarsfördelning som gäller mellan berörda myndigheter avseende hälsa och miljö. Regeringen avser att ge ett motsvarande uppdrag. Åtgärd S 98:2 Slutföra arbetet med nationella folkhälsomål Även om hälsan allmänt sett har utvecklats positivt i finns det fortfarande allvarliga sjukdomar och skador som är möjliga att förebygga. Det finns bl.a. stora grupper och i vissa fall ökande skillnader i hälsa mellan olika sociala grupper, geografiska områden samt mellan könen. Regeringen beslutade om direktiv till en parlamentarisk kommitté (dir. 1995:158) med uppgift att utarbeta ett förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen i . Målen skall vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning. Kommittén skall även lämna förslag till strategier för att nå målen samt beakta att målen kan förankras i olika besluts- och utvecklingsprocesser. Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling är en av de aktiviteter där dessa mål och strategier bör förankras. I delbetänkandet Hur skall må bättre första steget mot nationella folkhälsomål (SOU 1998:43) anger den några av de faktorer i den allmänna välfärds- och samhällsutvecklingen som är av strategisk betydelse för att uppnå en god och jämlikare hälsa. Ett par av de områden som kommittén har valt att lyfta fram, främst allergier samt boendet och närmiljön, ingår som viktiga beståndsdelar i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Kommittén avser bl.a. att ägna sin uppmärksamhet åt insatser i förskolan och skolan för att förebygga besvär hos barn som är allergiker och motverka att barn utvecklar allergi samt att belysa förutsättningarna för en god livsmiljö i bostadsområdena beträffande innemiljö, luftför- oreningar, buller, grön- och rekreationsområden. folkhälsomål skall slutföra sitt arbete . Åtgärd S 98:3 Förbättringar av innemiljön i lokaler där barn vistas I regeringens skrivelse till med redovisning av arbetet med de allmänna barnfrågorna (skr. 1997/98:79) redovisar regeringen att man avser att ge och ett gemensamt uppdrag rörande förbättringar av innemiljön i lokaler där barn vistas. Det övergripande målet för verksamhet som presenterades i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet var att driva utvecklingen mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. beslutade om inriktningen på den framtida transportpolitiken baserad på förslagen i den transportpolitiska propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Utgångspunkten är att transportpolitiken skall bidra till en socialt, kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. Beslutet utgör därmed en viktig grund för omställningen till ett hållbart . Ett av delmålen för transport- politiken är en god miljö. Detta innebär att transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. , , och tillhör de myndigheter som av regeringen tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling (se avsnitt 3.1). Åtgärderna om att driva frågor om avgaskrav och renare bränslen på bilar inom EU respektive verka för att fordonens bränsleeffektivitet ökar som ett led i att minska koldioxidutsläppen som angavs i förra årets skrivelse om ekologisk hållbarhet beskrivs under verksamhetsområde. Genomförda åtgärder och pågående aktiviteter Åtgärd K 97:1 Utveckla miljömålen för trafiksektorn I det transportpolitiska beslutet redovisas etappmål för trafiksektorn beträffande utsläpp av luftföroreningar och klimatgaser enligt följande: - utsläppen av koldioxid från transporter i bör ha stabiliserats nivå, - utsläppen av kväveoxider från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå, - utsläppen av svavel från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå, - utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå. Beträffande buller anser regeringen att de etappmål för störningar från trafikbuller som tidigare beslutat om bör ligga fast. Regeringen anser vidare att etappmål avseende trafikens hälsoeffekter, kretsloppsanpassning och transporternas inverkan på natur-, kultur- och bebyggelsemiljön samt den biologiska mångfalden bör utvecklas. I miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) görs en koppling mellan de föreslagna etappmålen för transportsektorn och de övergripande nationella miljökvalitetsmålen. Arbetet med att vidareutveckla miljö- målen för transportsektorn för samtliga ovan nämnda områden betonas också. Regeringen har därför givit tionsanalys () i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter vidareutveckla mått och metoder för att precisera etappmål för de transportpolitiska delmålen i den transportpolitiska propositionen och i miljöpropositionen. Regeringen har vidare för avsikt att lämna uppdrag om att ta fram åtgärdsstrategier och bedöma samhällsekonomiska och statsfinansiella effekter. En genomgång av transportsektorns miljömåls- arbete kommer att ske i samband med den parlamentariska beredning som föreslås i miljöpropositionen. Åtgärd K 97:2 Investera i transportsystemets infrastruktur så att buller, intrång och säkerhetsrisker minimeras. Därutöver avsätts 8,5 miljarder under till åtgärder med anknytning till miljö och säkerhet. Infrastrukturplaner De nationella planerna för transportinfrastrukturen för perioden 1998- 2007 har fastställts av regeringen. Länsplanerna har fastställts av länsstyrelserna. Den nationella stomnätplanen omfattar , varav går till kapacitetshöjande åtgärder för järnvägstrafiken i och till i . Stomnätplanen innebär att satsningen på snabbtåg fullföljs och att framkomligheten och effektiviteten för svensk godstrafik på järnväg förbättras. Den nationella väghållningsplanen omfattar och lyfter fram de projekt som har särskilt god effekt på trafiksäkerheten. De åtgärder som regeringen prioriterar är till stor del förbättringar av befintligt vägnät rensning av sidoområden, förbättringar av korsningar, etc. Genomförandet av infrastrukturplanerna kommer att redovisas av och . Regeringen kommer att redovisa genomförandet av planerna i skrivelse till . har flera järnvägssträckor förbättrats och nya sträckningar har öppnats för trafik. Jämfört med andra trafikslag har järnvägstrafiken låga utsläpp av koldioxid och luftföroreningar samt en låg energianvändning per passagerare och ton. Förbättringar har skett av bl.a. Godsstråket genom Bergslagen samt Norra stambanan. Till nyinvigningarna hör , som binder samman med städerna och regionerna söder om . Investeringarna i omfattar enkelspår för hastighetsstandard , upprustning av befintligt enkelspår och med nya el- och signalsystem samt cirka 50 broar och 7 tunnlar. Färdigställandet av är i sitt slutskede. Detta innebär att ringen runt snart kommer att slutas. När investeringsarbetena på är avslutade skall den totala restiden understiga .