prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 7 2.1 Omfattning 7 3 Lagförslag 8 3.1 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio 8 4 Statschefen 9 4.1 Omfattning 9 A1 Kungliga hov- och slottsstaten 9 5 och dess myndigheter 11 5.1 Omfattning 11 5.2 Utgiftsutvecklingen 11 5.3 Anslag 11 B1 ledamöter och partier m.m. 11 B2 förvaltningskostnader 12 B3 ombudsmän, justitieombudsmännen 13 6 Regeringen m.m. 15 6.1 Omfattning 15 6.2 Utgiftsutvecklingen 15 6.3 Anslag 16 m.m. 16 18 C3 Allmänna val 18 C4 Stöd till politiska partier 19 7 Centrala myndigheter 21 7.1 Omfattning 21 7.2 Utgiftsutvecklingen 21 7.3 Anslag 21 D1 Justitiekanslern 21 D2 Datainspektionen 23 D3 24 8 Mediefrågor 27 8.1 Omfattning 27 8.2 Utgiftsutvecklingen 27 8.3 Resultatbedömning 28 8.4 Revisionens iakttagelser 30 8.5 Skatteavvikelser 30 8.6 Anslag 30 och 30 E2 Presstöd 31 E3 Stöd till radio- och kassettidningar 32 E4 Radio- och 33 för radio och 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. medger att anslaget m.m. får användas för att utgifter som ursprungligen tillgodosågs från anslagen Extra utgifter (avsnitt 6.3), 2. antar regeringens förslag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio, 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 enligt följande uppställning Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Kungliga hov- och slottsstaten ramanslag 77 125 B1 ledamöter och partier m.m. ramanslag 489 000 B2 förvaltningskostnader ramanslag 420 300 B3 ombudsmän, justititeombudsmännen ramanslag 39 173 m.m. ramanslag 2 179 419 ramanslag 1 011 C3 Allmänna val ramanslag 100 000 C4 Stöd till politiska partier ramanslag 139 900 D1 Justitiekanslern ramanslag 11 626 D2 Datainspektionen ramanslag 30 309 D3 ramanslag 13 661 och ramanslag 4 601 E2 Presstöd ramanslag 531 579 E3 Stöd till radio- och kassettidningar ramanslag 127 300 E4 Radio- och ramanslag 7 631 för radio och TV ramanslag 7 069 Summa 1. bemyndigar förvaltningsstyrelse att för besluta om lån i till investeringar i fastigheter till ett sammanlagt belopp av . Utgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dess myndigheter, regeringen, centrala myndigheter samt mediefrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav till regeringen m.m., till och dess myndigheter samt till mediefrågor. Utgiftsområdets heterogena karaktär medför att några övergripande mål för utgiftsområdet inte har beslutats. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Verksamhetsområde Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A Statschefen 74 72 74 77 79 80 B och dess myndigheter 823 956 971 949 975 990 C Regeringen m.m. 2 301 2 222 2 493 2 420 2 473 2 753 D Centrala myndigheter 46 47 48 56 56 51 E Mediefrågor 666 679 689 678 680 680 Äldre anslag Totalt för utgiftsområde 1 3 910 3 976 4 380 4 180 4 263 4 554 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 3 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1 Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio Härigenom föreskrivs att lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokalradio, som gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla till utgången av . 4.1 Omfattning Utgifterna för statschefen utgörs av anslaget Kungliga hov- och slottsstaten. Genom anslaget finansieras statschefens officiella funktioner och driftskostnaderna för de kungliga slotten utom fastighetsunderhåll. A1 Kungliga hov- och slottsstaten 4.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 74 448 1999 Förslag 77 125 2000 Beräknat 78 559 1 2001 Beräknat 79 588 2 1Motsvarar 77 125 tkr prisnivå. 2Motsvarar 77 125 tkr prisnivå. Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Från anslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten utom fastighetsunderhåll, som finansieras av . är Konungens officiella residens och används för representation. Delar av visas för allmänheten. En del av används av Konungen och Hans familj som bostad och en annan del visas för allmänheten. I har lokaler upplåtits till Världsnaturfonden. är även öppet för allmänheten och används bl.a. för utställningar. I anslutning till finns en utställningslokal och det s.k. Orangeriet. är upplåtet till regeringen som bostad för prominenta gäster från utlandet. utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. och Tullgarns slott visas för allmänheten. disponeras till större delen av . De två översta våningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Från anslaget betalas vidare Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar och andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men som disponeras av Konungen. Husgerådskammaren förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt administrerar Bernadotte- . Kungliga hov- och slottsstaten har inget anslagssparande. Utgiftsprognosen visar ett underskott . En anledning till detta är att Kungliga hov- och slottsstaten har avvecklings- kostnader för personal som har sagts upp . Regeringens överväganden Resultatinformation Kungliga hov- och slottsstaten skall enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Tyngdpunkten skall läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts vad gäller och Husgerådskammaren. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av verksamhetsberättelsen framgår att en omfattande verksamhet har bedrivits. Verksamheten har bl.a. präglats av bortgång. Till de stora händelserna hör också statsbesöket i samt , och presidenters statsbesök i . Vidare har Konungen tillsammans med Drottningen bl.a. avlagt ett officiellt besök i med anledning av en Sverigekampanj. hölls representationsvåningarna på Kungl. öppna för allmänheten mot . Minskningen beror på att antalet statsbesök varit fler . Antalet besökare på slotten, exklusive , uppskattas till knappt 290 000 vilket är en minskning med jämfört med . Största besöksantalet visar och . Arbetet med att bygga upp ett på pågår och invigning beräknas ske . En sänkning av ambitionsnivån för delar av verksamheten redovisas. Detta är en följd av de omfattande rationaliseringar som har genomförts och som bl.a. har inneburit personalnedskärningar. har personalstyrkan minskats med motsvarande 14 heltidstjänster (). Med denna nedskärning har de besparingskrav som ålagts Kungliga hov- och slottsstaten kunnat uppfyllas. Slutsatser Tabell 4.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 72 404 Pris- och löneomräkning 1 477 Justering av 744 Ökat resursbehov 2 500 Förslag 1999 77 125 Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkringspremien. En ytterligare justering av teknisk karaktär har gjorts för . Säkerheten på behöver enligt Säkerhetspolisens bedömning förbättras i vissa avseenden. bygger därför en ny bevakningscentral. För Kungliga hov- och slottsstaten innebär installationen av bevakningscentralen ökade driftskostnader. För att delvis täcka de ökade kostnaderna har anslaget räknats upp med . Ökningen har finansierats genom om- prioriteringar mellan anslag inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 5 och dess myndigheter 5.1 Omfattning budget inom verksamhetsområdet omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt den inre riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. 5.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 822,8 956,0 970,8 948,5 974,8 989,9 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Under trädde nya ersättningsregler för ledamöterna i kraft. Syftet med de nya reglerna var bl.a. att de skulle vara mer flexibla och bättre anpassade till de regler som gäller i samhället i övrigt. Den ökade internationaliseringen har, bl.a. till följd av EU-medlemskapet, engagerat alltfler, såväl ledamöter som anställda. Nya projekt har startats. Här bör särskilt nämnas en utredning av det framtida systemet för ärendehantering och en utredning om byte av teknik i plenisalen. Till stöd för partiernas budgetberäkningar har uppbyggnaden av ett budgetkontor inom utredningstjänsten påbörjats. Den löpande verksamheten lämnade ett betydande överskott jämfört med budget. Bland de större posterna kan nämnas ledamöternas inrikes resor, pensioner och inkomstgarantier. När det gäller anslaget till förvaltningskostnader avser en stor del av överblivna medel projekt som fortsätter . Vissa poster har dock lämnat betydande överskott jämfört med budget. Bland dessa kan nämnas telekostnader, fastighetsdriften samt produktion och försäljning av riksdagstryck. Prioriteringar Budgetförslaget innebär för del i huvudsak en konsolidering av nuvarande verksamhet. Vissa kostnadsökningar följer dock av riksdagsvalet . Det gäller främst pensioner och inkomstgarantier till ledamöter som har avgått. Vidare finns medel avsatta för vissa förbättringar av infrastrukturen i datanätet. 5.3 Anslag B1 ledamöter och partier m.m. Tabell 5.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 460 000 1999 Förslag 489 000 2000 Beräknat 494 593 1 2001 Beräknat 502 484 2 1 Motsvarar 486 000 tkr prisnivå 2 Motsvarar 486 000 tkr prisnivå Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter, arvoden till EU- parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantibelopp åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inom , sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Även kostnader för ledamöternas deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget. I anslaget ingår även bidraget till partigrupperna i . Förvaltningsstyrelsens överväganden En av förvaltningsstyrelsen utsedd beredningsgrupp ser över erfarenheterna av den nya ersättningslagen. I uppdraget ingår även att pröva alternativa former för ett förbättrat politiskt sekreterarstöd till ledamöterna. I avvaktan på resultaten av dessa överväganden föreslås en smärre uppräkning av nuvarande stöd. En översyn av bidragen till samtliga föreningar etc. som är verksamma inom kommer att genomföras . Samarbetet mellan parlamenten i olika länder, särskilt inom , har en lång historisk tradition. I takt med den ökade internationaliseringen utvecklas och intensifieras kontakterna mellan olika länders parlament alltmer. I förslaget ingår en viss ökning av utgifterna för denna verksamhet. B2 förvaltningskostnader Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 475 000 1999 Förslag 420 300 2000 Beräknat 440 988 1 2001 Beräknat 447 682 2 1 Motsvarar 433 200 tkr prisnivå 2 Motsvarar 433 200 tkr prisnivå Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administration, fastighetsförvaltning, intern- service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. Investeringarna beräknas uppgå till , vilket är en minskning jämfört med föregående budgetår då de uppgick till . Dessa finansieras genom anslag. Till detta kommer i investeringar i redan beslutade förvärv och ombyggnader av fastigheter för övernattningsbostäder till ledamöter. Dessa investeringar avses bli finansierade genom utnyttjande av redan beslutade låneramar i . Förvaltningsstyrelsens överväganden Budgetförslaget syftar till att det parlamentariska arbetet kan bedrivas effektivt och rationellt samt till att skapa goda arbetsförhållande för ledamöter. En viktig uppgift är att informera om arbete och dess arbetsformer. Inom det administrativa området finns medel avsatta för ett nytt modernt lönesystem för att hantera riksdagsledamöternas arvoden, traktamenten och övriga ersättningar enligt ersättningslagen. Insatser planeras för att rationalisera administrationen, såsom införande av elektronisk handel. På informationsområdet, där efterfrågan på snabb och aktuell information är stor, prioriteras utvecklingen av webbtjänster på Internet med bl.a. digitala direktsändningar från kammardebatten. I övrigt prioriteras informationsåtgärder som riktar sig till skolor och allmänhet utanför . Ett 020-nummer föreslås till den automatiska telefoninformationen som ges via ?Riksdagen Direkt?. En satsning på utveckling av ett intranät för intern information planeras . kommer att ta i drift samtliga moduler i det bibliotekssystem som inköptes under . Den stora satsningen på byte av bibliotekssystem innebär att inga andra större arbeten eller investeringar sker . Budgetkontoret, som startade sin verksamhet med två utredare , fick ett tillskott på ytterligare två utredare. För att kunna erbjuda ett bredare utbud av tjänster och mer kvalificerade analyser anställs ytterligare en utredare. Nya datorbaserade beräkningsmodeller kommer att anskaffas för analyser inom ett antal områden som företags- och kapitalbeskattning, arbetslöshet och det nya pensionssystemet. Då EU-upplysningen fick ytterligare en informatörstjänst, kunde EU- informationen på webbplats utvecklas som ett komplement till telefonservicen mot allmänheten. kommer informationen om aktuella EU-frågor via Internet att vidareutvecklas. Budgetförslaget på data- och teknikområdet karaktäriseras av fortsatta utbyggnader av infrastrukturen för datanätverk och kommunikation. Detta för att möta kommande behov av video-, ljud- och bildapplikationer. För att garantera fortsatt hög driftsäkerhet och tillgänglighet föreslås vidare en del ersättningsinvesteringar vad gäller äldre hårdvara i systemet. Det föreslås även nysatsningar vad gäller handdatorer och ökad kommunikation över Internet. Viktigt är också föreslagna satsningar kring år 2000-problemet samt DA (dataadministration). Beträffande övernattningsbostäder till ledamöterna fortsätter ombyggnaderna i kvarteren och . Vidare sker en upprustning av lokaler på Salvii-gränd. Förvaltningskontoret kommer att verka för att i samarbete med vidtar åtgärder avseende den yttre miljön vid byggnader. En modernisering av säkerhetssystemet påbörjas, främst av programvarornas standard. Vidare påbörjas byte av låssystemen i byggnader. Budgetförslaget innebär att föregående års restriktiva hållning till anspråk på ökade personalresurser fullföljs. Övertidsuttaget sänktes påtagligt , även om det är oacceptabelt högt inom vissa arbetsenheter. förutsätts att en utökning inom en verksamhet normalt skall lösas genom omfördelning eller neddragning inom en annan. Dock fullföljs etablerandet av ett budgetkontor inom utredningstjänsten, så att kontoret kommer att bestå av fem kvalificerade utredare. har en utredning genomförts om den framtida inriktningen av tidningen . Eventuella behov av personalförstärkningar förutsätts bli bekostade genom höjt prenumerationspris, vilket bedöms vara förhållandevis lågt för en tidning av detta slag. En personalpolitiskt viktig satsning är planerad i syfte att öka IT-kunskaperna hos alla riksdagsanställda genom att erbjuda en hem-pc med utbildningspaket mot ett månatligt löneavdrag. B3 ombudsmän, justitieombudsmännen 5.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 35 800 1999 Förslag 39 173 2000 Beräknat 39 175 1 2001 Beräknat 39 743 2 1 Motsvarar 38 471 tkr prisnivå 2 Motsvarar 38 471 tkr prisnivå ombudsmän övervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall vidare verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Justitieombudsmännen skall lika effektivt som tidigare kunna handlägga inkommande klagomål från enskilda. Verksamhetsmålet är att, med bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen, hålla ärendebalanserna och den genomsnittliga handläggningstiden på samma nivå som och bedriva inspektions- verksamhet, som har en klar rättssäkerhets- befrämjande effekt, i ungefär samma omfattning som . ombudsmäns resursbehov styrs i huvudsak av ärendetillströmningen och JO:s initiativ- och inspektionsverksamhet, men också av ärendenas genomsnittliga svårighetsgrad och av den servicenivå som bör upprätthållas gentemot allmänheten och myndigheterna. Betydelse har även omfattningen av ombudsmännens internationella kontakter och engagemang, bl.a. för spridningen av unika erfarenheter av ett utvecklat system för tillsyn genom parlamentariska ombudsmän. Vid anslagsberäkningen har ombudsmän utgått från att inga stora avvikelser från nuvarande förhållanden - bl.a. avseende ärendemängden - kommer att inträffa. Förvaltningsstyrelsens överväganden har inget att invända mot Justitieombudsmännens beräkning 6.1 Omfattning Utgifterna för regeringen m.m. avser främst anslaget till m.m. i vilket även ingår kommittéväsendet. verksamhet redovisas under utgiftsområde 5 och internationell samverkan. I verksamhetsområdet ingår även stöd till de politiska partierna, utgifter för allmänna val och . 6.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 2 301,2 2 222,0 2 493,4 2 420,3 2 473,5 2 753,2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Resultatinformation har kraven på skärpts. Medborgarnas behov, samhällsutvecklingen, och politikens villkor har förändrats. Allt fler frågor sträcker sig över olika politikområden. statsfinanser och sysselsättningsfrågorna har exempelvis engagerat stora delar av . medlemskap i unionen har medfört en kraftigt ökad arbetsbörda. Regeringen har till /98 lämnat 153 propositioner och 37 skrivelser. Många av dessa dokument har föregåtts av omfattande utredningar, remissbehandlingar etc. har till /98 även besvarat 313 interpellationer och 1 103 enkla frågor som tagits fram under en stark tidspress. Antalet publicerade offentliga utredningar (SOU) har ökat och 1997 publicerades 194 SOU, vilket var ett rekordstort antal. publicerades även 88 departementsskrivelser (Ds). Vidare beslöt regeringen om 154 kommittédirektiv . Arbetet i har resulterat i 1 338 SFS , vilket är ett lägre antal än . internationella engagemang har ökat kraftigt . Särskilt EU- arbetet föranleder ökade arbetsinsatser. Enbart antalet möten i ministerrådets olika arbets- grupper, där tjänstemän ofta deltar, uppskattats till mellan 3 000 - 4 000 . Dessutom deltar tjänstemännen i en rad andra möten inom EU. Det totala antalet resor till och ligger på cirka 5 000 . En stor del av anslagssparandet beräknas att tas i anspråk för att finansiera verksamhet . Förändringar Regeringen beslutade (dnr SB96/3633) om inriktningen på det fortsatta förändrings- och förnyelsearbetet inom . Följande viktiga förändringar håller på att genomföras. Inom ramen för arbetet att utveckla ledning och styrning av har ett ledarskapsprogram för statssekreterarna genom- förts. Verksamhetsplaneringsprocessen har tydliggjort att arbetar mot övergripande och gemensamma politiska mål som regeringen i bl.a. vårpropositionen, regeringsförklaringen och budgetpropositionen ger uttryck för. En del av arbetet med att stärka mål- och resultatstyrningen syftar till att höja analys- och beställarkompetensen inom . En översyn av kommittéväsendet pågår som syftar till att skapa bättre förutsättningar för kommittéernas arbete och därmed öka kvaliteten i regeringens och beslutsunderlag. Arbetet sker i enlighet med det riksdagsbeslut (rskr 1997/98:118) som togs . En närmare redogörelse för detta arbete kommer att lämnas i kommittéberättelsen som avlämnas . En fokusering har gjorts på informations- tekniken. I syfte att utveckla stöd för verksamheten i har arbetet med en ny, gemensam teknisk plattform slutförts. Beslut har också fattats att Utrikes- departementet vid utgången av 1999 skall ha gått över till samma plattform. Ett pågående projekt säkerställer att det inte uppstår några problem med informationstekniken . Mål Målet för är att det skall vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen, i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Prioriteringar Förändrings- och förnyelsearbetet i skall bedrivas med ännu större kraft . Lednings- och styrningsfrågorna kommer att stå i fokus. Den interna styrningsprocessen skall vidareutvecklas med tonvikt på en gemensam verksamhets- planering och uppföljning inom . Nya arbetsformer, t.ex. projektstyrning, skall prövas i större utsträckning . Kvalitetssäkringsarbetet skall lyftas fram. Informationstekniken skall användas effektivare. Förberedelserna för det svenska ordförande- skapet i EU fortsätter och förstärks . En expertgrupp för EU-frågor bildas inom . Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 130 000 1999 Förslag 2 179 419 2000 Beräknat 2 322 282 1 2001 Beräknat 2 591 966 2 1 Motsvarar 2 281 519 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 2 505 519 tkr prisnivå. Den institutionella ramen för regeringens arbete anges i 7 kap. 1 § regeringsformen. Regeringen beslutar själv om indelningen i departement. Chef för myndigheten är statsministern. Regeringen fördelar det anslag som anvisar för verksamhet. Underlaget för fördelningen av medlen är departementens och förvaltningsavdelningens verksamhetsplaner. finansieras av ett särskilt anslag, inom utgiftsområdet 5 och internationell samverkan. Kostnaderna för sådana specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departement än som huvudman ingår dock i anslag. För innevarande budgetår har anvisat för detta anslag. De direkta utgifterna för kommitté- väsendet beräknas utgöra av verk- samheten. Från och med är föremål för extern revision. Detta framgår av lagen (1997:560) om revision för som trädde i kraft . Den externa revisionen skall utföras av revisorer. En revisionsberättelse utan anmärkning lämnades till . Regeringens överväganden Det är av central betydelse att kontinuerligt utvecklar sin verksamhet och anpassar organisationen till de mål som anges av regeringen samt de krav som i övrigt följer av regeringens ansvar för en väl fungerande samhällelig verksamhet. Det är av stor vikt att det förändrings- och förnyelsearbete som påbörjats drivs vidare. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla arbetet med utveckling av interna styrningsprocess, att utveckla nya arbetsformer, samt mål- och resultatstyrningsarbetet. Styrnings- och ledningsarbetet skall intensifieras. kommer bl.a. ett chefsutvecklingsprogram att genomföras. kompetensförsörjning måste säkerställas. Utrymme måste därvid skapas så att verksamheten kan tillföras och utveckla angelägen kompetens. kommer att utöva ordförandeskapet i . skall leda arbetet i ministerrådet och företräda EU utåt. Det innebär också att kommer att stå värd för viktiga möten som äger rum i ordförandelandet, såsom möten i , informella ministermöten, seminarier och konferenser. Arbetet med att förbereda de svenska insatserna har redan inletts i . Åtgärder avseende kompetensutveckling och personalplanering utvecklas och genomförs. Analysen av sakfrågor som kan bli aktuella i samband med ordförandeskapet fördjupas. Dessutom inleds arbetet med förberedande informationssatsningar och mötesplanering. För att ha en bättre analysberedskap i det generella EU-arbetet bildas en expertgrupp för EU-frågor inom .