prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Industrins internationella konkurrenskraft kräver korrekta och tillförlitliga mätningar för att högklassiga och tekniskt avancerade produkter och tjänster skall produceras. Tillgång till noggranna och spårbara mätningar ger ökad kvalitet och därmed minskade kassationer. Alla material, produkter och processer karakteriseras med hjälp av mätbara storheter. Den vetenskapsgren som behandlar mätning i allmänhet, måttenheter och deras mätnormaler, mätmetoder, mätinstrument och bedömning av mätresultatens noggrannhet och tillförlitlighet kallas metrologi. I finns fyra riksmätplatser som sammantaget ombesörjer landets primära behov av säkerställd och spårbar mätteknik, omfattande ett 40-tal tekniska storheter. Dessa finns hos (), Flygtekniska försöksanstalten (FFA), (namnändrat från ) och (). Regeringens överväganden Resultatbedömning Av tidigare utredningar och redovisningar framgår att riksmätplatserna har svårigheter att uppnå målsättningen vad gäller en hög standard på grund av medelsbrist. Utbudet av fysikaliska storheter bedöms vara av tillräcklig omfattning och relevans samt medelsanvändningen effektiv. Forskningsaktiviteten bedöms inte vara tillräcklig. Den framtida organisationen Den tekniska utvecklingen går mot realisering av måttenheter med hjälp av grundläggande fysikaliska fenomen vilket ställer allt högre krav på riksmätplatsernas egen kompetensutveckling och ökade forskningsinsatser. För utnyttjande av synergier i den gemensamma tekniken och för att få kritisk storlek i verksamheten är det lämpligt att ha riksmätplatsfunktionerna samlade i så stor utsträckning som möjligt. Regeringen anser att riksmätplatsorganisationen bör koncentreras och ges ett tydligt huvudmannaskap hos helstatliga (). Därigenom bildas en sammanhållen verksamhet, gemensam forskningsmiljö och klar ansvarsfördelning - ett "nationellt metrologiskt institut" inom SP i likhet med vad som är fallet i många andra länder. Det råder en bred uppslutning om att riksmätplatsverksamheten hos SSI inte skall omfattas av koncentrationen eller huvudmannaskapet. Ett närmare och övergripande samarbete bör däremot etableras mellan SP och SSI inom områden som kan gagna verksamheterna . För att åstadkomma denna koncentration avser regeringen att genom ändring i förordningen (1989:527) om mätplatser upphäva Metech AB:s och FFA:s funktion som riksmätplatser. Den utrustning som staten äger och finansierat genom bidraget till riksmätplatser kommer att ställas till SP:s förfogande. Av det underlag som inhämtats och efter överläggningar mellan parterna gör regeringen bedömningen att en fysisk flyttning av riksmätplatsverksamheten hos till SP i bör genomföras möjligt medan metrologiverksamheten hos FFA bedrivs i enligt avtal mellan myndigheten och SP. Personalkonsekvenser och andra negativa effekter på verksamheten borde därmed kunna begränsas. Flyttningen av primärmetrologin från berör ett fåtal personer som kommer att erbjudas anställning hos SP. Mycket talar också för att de kan kvarstå hos sina nuvarande arbetsgivare då efterfrågan på kalibreringstjänster ökar. Flyttningen ger övergångsvis ett visst kunskapsgap, men på bedöms dagens nivå kunna höjas. Ett särskilt råd bör knytas till SP med mätteknisk expertis från industri, kalibreringslaboratorium, myndigheter, handel och forskning. Regeringen bedömer att området har en sådan karaktär, komplexitet och i många fall hög teknisk nivå för att kunna motivera ett särskilt rådgivande forum med experter. Rådet, som bör tillsättas av SP i samråd med SWEDAC och industrin, skall vara rådgivande inom primärmetrologin. Detta gäller särskilt användningen av de statliga medlen för bl.a. internationell spårbarhet, anskaffning och underhåll av utrustning samt forskning och utveckling inom området. Rådet skall också uttala sig om primärmetrologins omfattning och relevans samt hur väl uppfyller internationella åtaganden inom området. SSI bör ingå i rådet och kostnader för dess verksamhet skall täckas av det statliga bidraget till riksmätplatserna. I de överläggningar som skett med SP har bolaget utfäst sig att genomföra kompetensökning och forskning inom det metrologiska området till ett sammantaget belopp av genom att söka externa FoU- och projektfinansieringar utöver anslaget. SWEDAC skall även fortsättningsvis sköta fördelningen av medel till riksmätplatserna. Uppgiften att löpande föra en inventarieförteckningen över statligt finansierad metrologiutrustning överförs till SP och SSI. Denna skall, efter granskning och påskrift av ordinarie revisor, tillställas SWEDAC. Därutöver skall SWEDAC, inom ramen för sin myndighetsverksamhet, utföra tillsyn, innefattande såväl teknisk tillsyn som teknisk systemtillsyn av primärmetrologin. Kostnaderna för denna skall täckas av bidraget (B3). Genom tillskapande av nämnda råd hos SP och att medelsfördelningen nu blir av administrativ karaktär kommer SWEDAC att få en mer oberoende ställning i sin tillsyn. Statens avtal med SP och SSI om riksmätplatsverksamheten kommer av ovanstående och andra skäl att ses över och förnyas. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 8 271 Åtgärder för att stärka landets primärmetrologi (engångs- belopp) 15 000 Överföring från det tidigare anslaget 1 676 Förslag 1999 24 947 För att stärka landets primärmetrologi inom såväl fysikalisk som kemisk metrologi föreslår regeringen att som en engångsåtgärd öka bidraget med , i enlighet med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Av ökningen föreslås användas inom den fysikaliska området för huvudsakligen anskaffning av mätteknisk utrustning men även för flyttning av utrustning till SP i och för kostnader i samband med en koncentrationen. Det årliga bidraget som används för internationell spårbarhet, underhåll av utrustning m.m. bör ökas permanent med . Regeringen anser att införande av ett system med referenslaboratorier inom kemisk metrologi kan stärka den mättekniska verksamheten i landet. Dessa laboratorier skall kunna tillhandahålla referensmaterial för jämförelseanalys inom kemiområdet. Arbete krävs för att utveckla kriterier och kompetenskrav som dessa skall uppfylla. Tillkomsten av referenslaboratorier bör styras av de behov som föreligger hos näringsliv och offentlig förvaltning. Regeringen avser uppdra åt SWEDAC att utveckla ett system med referenslaboratorier vars kompetens styrks genom ackreditering. De internationella erfarenheter som finns inom området skall därvid tas tillvara. Kostnaderna för framtagande av kriterier, information och introduktion av systemet beräknas till ca som ett engångsbelopp. Regeringen bedömer att landets primära mätsystem och mätservice genom föreslagna åtgärder stärks och ges förutsättningar att uppfylla de övergripande mål som tidigare fastställts och fortsatt bör gälla. B4 Tabell 4.5 Tusental kronor 38 650 1999 Förslag 37 416 2000 Beräknat 38 092 1 2001 Beräknat 38 682 2 Bruttoutgifter mot anslaget var 38 347 tkr och inkomster mot anslaget 4 467 tkr. 1Motsvarar 37 416 tkr prisnivå 2Motsvarar 37 416 tkr prisnivå är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). skall därvid svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Inkomster hos som myndigheten inte får disponera redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. Regeringens överväganden Resultatbedömning Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. redovisar att har aktiviteten legat på en högre nivå jämfört med . Två stora föreskriftsprojekt har pågått . Det ena gäller revisionen av lågspänningsföreskrifterna. Detta projekt inleddes och beräknas pågå hela 1998 och avslutas i mitten av 1999. Vidare genomfördes en omfattande revision av föreskrifterna om utförande och skötsel av elektriska starkströmsanläggningar. har ändringar i gjorts för anpassning till EU-regler och verket har aktivt deltagit i olika expertgrupper. Informationsverksamheten om föreskrifterna för elmateriel har varit relativt omfattande. Översynen av verkets deltagande i standardiseringsarbetet har lett till förändringar i standardiseringsdeltagandet vad avser såväl inriktning, omfattning och fördelning mellan deltagande med egen personal och köpta tjänster. Verket framhåller att svenska förslag i standardiseringsarbetet i hög utsträckning har vunnit gehör i det internationella arbetet. Vad beträffar tillsyn av elanläggningar har verkets arbete inriktats mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföre-skrifter. Tillsynen på elanläggningsområdet skall tillse att föreskrifter om utförande, handhavande och skötsel följs samt att erfarenheter från tillsynsarbetet återförs till föreskrifts- och standardiseringsarbetet. anför att har en ny strategi med tyngdpunkt på insatser som bl.a. grundas på indikationer om bristande säkerhet varit vägledande för tillsynsverksamheten. Detta bedöms ha resultatet i att verkets insatser har effektiviserats så att fler anläggningar förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller för att tillse att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. har marknadskontrollen på fältet dvs besök hos bl.a. tillverkare och importörer visat att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhetsbrister på marknaden. Tabell 4.6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 155 137 3 400 900 2 500 Prognos 1998 255 550 3 000 1 700 1 300 Budget 1999 255 550 7 000 3 500 3 500 Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 36 961 Pris- och löneomräkning 722 Lokalkostnadsjustering - 234 Justering av - 33 Förslag 1999 37 416 Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för . I anslutning till insatserna skall verket följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). B5 Tabell 4.7 Tusental kronor 16 000 1999 Förslag 15 207 2000 Beräknat 15 484 1 2001 Beräknat 15 711 2 Bruttoutgifter mot anslaget var 16 518 tkr och inkomster mot anslaget 2 092 tkr. 1 Motsvarar 15 207 tkr prisnivå 2 Motsvarar 15 207 tkr prisnivå () är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör brandfarliga och explosiva varor. Det övergripande målet för verksamheten är att förebygga att personer och egendom kommer till skada vid hantering av sådana varor. Inkomster hos som myndigheten inte får disponera redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. Regeringens överväganden Resultatbedömning I verksamheten har ingått utarbetande av föreskrifter och allmänna råd för hantering och import av brandfarliga och explosiva varor samt medverkan i andra myndigheters föreskriftsarbete samt i nationellt och internationellt standardiseringsarbete. Inspektionen anger att aktiviteten inom området har legat på samma höga nivå som och att verksamheten i stor utsträckning har präglats av det fortsatta arbetet med att modernisera och förenkla det egna regelverket. Ett betydande arbete har också lagts ned på att anpassa detta till . SÄI:s tillsynsarbete innebär inte bara kontroll och övervakning utan även stöd och utveckling. Tillsynen inriktas på att se till att berörda arbetsgivare planerar, organiserar, leder och kontrollerar sin verksamhet på ett sätt som säkerställer en så långt möjligt olycksfri hantering av brandfarliga och explosiva varor. För att brandfarliga och explosiva varor skall få hanteras krävs tillstånd. Vad beträffar explosiva varor beslutar SÄI om tillstånd till tillverkning, överföring och till försvarsmaktens hantering. Polismyndigheterna beslutar i övriga ärenden. SÄI prövar frågor om tillstånd till hantering av brandfarliga varor inom försvarsmakten. För övrig hantering av brandfarliga varor sker tillståndsprövningen kommunalt, i många fall efter samråd med SÄI. Inspektionen påtalar att antalet ansökningar om tillstånd till hantering av explosiva varor som inspektionen prövar har ökat markant. Inspektionens godkännandeverksamhet innefattar bl.a. handläggning av ansökningar vad gäller godkännande och klassificering av explosiva varor, godkännande av konstruktioner till förvaringsutrymmen för explosiv vara samt granskning av underlag för typgodkännande av cisterner och tillbehör. Inspektionen påtalar att antalet produkter som kommit in för godkännande har ökat drastiskt . Tabell 4.8 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Prognos 1998 16 900 2 000 Budget 1999 16 900 2 000 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att bedömt att årsredovisningens finansiella delar i allt väsentligt är rättvisande. bedömer dock att resultatredovisningen inte uppfyller väsentliga återrapporteringskrav enligt regleringsbrevet. Regeringen har med anledning av revisionens iakttagelser bl.a. inom ramen för myndighetsdialogen påbörjat ett arbete tillsammans med myndigheten för att klara ut de aktuella återrapporteringskraven, vilket bl.a. innebär att regeringens återrapporteringskrav både för innevarande budgetår och kommer att förtydligas. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 14 943 Pris- och löneomräkning 290 Justering av - 26 Förslag 1999 15 207 Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten 1999 bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för för perioden 1999. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). B6 Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. 70 589 1999 Förslag 77 000 2000 Beräknat 78 362 2001 Beräknat 79 820 Från anslaget lämnas bidrag till standardiseringsverksamheten för att SIS Standardiseringen i som centralorgan, tillsammans med åtta auktoriserade standardiseringsorgan för olika verksamhetsområden, skall verka för svensk standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Bidrag lämnas för att bibehålla och utveckla en standardiseringsorganisation som är tillgänglig för alla intresserade parter i och som kan driva svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet samt för att utföra vissa ålägganden gentemot den europeiska standardiseringen som staten genom EU givit den svenska standardiseringen. Vidare utgår bidrag för arbete på de områden där staten har ett specifikt ansvar. Standardiseringen har på dessa områden tilldelats en betydelsefull roll i EG:s lagstiftningsarbete och kommer att få en liknande roll i de globala ansträngningarna att undanröja handelshinder. Standardiseringsarbetet på det grund- och tvärtekniska området möter ökade finansieringssvårigheter. Regeringen anser att god tillgång på aktuella standarder av god kvalitet avseende mått och vikt, terminologi, symboler m.m. är en viktig del av den industriella infrastrukturen och avser därför att fortsättningsvis ge standardiseringen ett särskilt uppdrag på detta område. En särskild utredare har på regeringens uppdrag föreslagit en metod för hur miljöhänsyn kan integreras i det svenska standardiseringsarbetet (SOU 1997:173). De av utredaren framförda förslagen innebär åtgärder för höjd miljökompetens i allt standardiseringsarbete, att ett nätverk av miljösamordnare inrättas inom den svenska standardiseringsorganisationen samt att förslagen till ny standard skall miljögranskas av berörda myndigheter. Regeringen anser att vissa insatser för ökad miljökompetens kan vara på sin plats och avser att övergångsvis ge standardiseringen möjlighet att inom ramen för anvisade medel använda en del av statsbidraget för detta ändamål. Vidare lämnas bidrag till () för uppgifter inom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningsteknik samt därtill anknuten standardisering. Detta för att stärka mät- och provningsteknikens betydelse i FoU-processen och aktivt bidra till att FoU-resultat överförs i industriella tillämpningar med särskild inriktning på små och medelstora företag. Från anslaget finansieras även verksamheter inom området teknisk nomenklatur och informationsförsörjning. Regeringens överväganden Resultatbedömning Den svenska standardiseringsorganisationen har lämnat resultatredovisning efter en modell som anpassats till standardiseringsverksamheten. Denna modell innehåller, förutom vissa nyckeltal, en redovisning av väsentliga händelser och av arbetet på områdena hälsa, skydd och miljö. SP:s tjänster inom FoU och rådgivning uppfyller väl de angivna verksamhetsmålen. Resultaten ges en omfattande och systematisk spridning med goda nyttoeffekter. Verksamheten bedrivs i bred samverkan med högskola och andra FoU-aktörer. Därigenom ges goda effekter även i forskarutbildning och annan kompetensutveckling. SP tillämpar en modell för systematisk värdering av kvantitativa effekter. Denna visar på ett högt utbyte av FoU- insatser av tillämpad art, inte minst i kombination med rådgivning. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att de FoU- tjänster som SP i sin tvärtekniska verksamhet genomför genom samarbete med andra FoU- aktörer, internationellt samarbete och deltagande i EU:s forskningsprogram, genom rådgivning till företag och myndigheter samt genom standardiseringsarbete är en effektiv metod för att nå ut med ny teknik i industriella tillämpningar. TNC och TLS uppfyller väl de mål som angivits för verksamheterna. TNC är, en ideell förening som tillvaratar terminologi, fackspråk och relevant språkvård, inte minst i EU-arbetet. Flera uppdrag genomförs för att tillföra svenska termer i den databas () sin upprättats av Europeiska kommissionens översättartjänst. När nuvarande arbete slutförts beräknas 140 000 svenska termposter ingå. Genom internationaliseringen och den snabba teknikutvecklingen har betydelsen för det svenska språkets utveckling av TNC:s arbete med svensk terminologi ökat. TLS är en intresseförening för bibliotekarier och informatiker i företag, myndigheter och organisationer. Föreningen har en viktig roll i att stödja informationstjänsten i företag och organisationer. En annan viktig och väl utförd uppgift är att sprida IT-kunnande av god kvalitet för att underlätta och effektivisera intressenternas verksamhet. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 70 589 Pris- och löneomräkning 2 837 Överföring från det tidigare anslaget 3 574 Förslag 1999 77 000 Regeringen anser att nya uppgifter för standardiseringen samt ökad forskning avseende provnings- och mätteknik motiverar en anslagshöjning. Ökningen finansieras genom en besparing på på det tidigare anslaget . överförs till anslaget B3 SWEDAC: Bidrag till riksmätplatser. B7 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) Tabell 4.10 Tusental kronor 1999 Förslag 9 400 2000 Beräknat 9 566 2001 Beräknat 9 744 Anslaget är avsett för fortsatt statlig medverkan för finansiering av verksamhet vid avseende kostnader i samband med likvidation av företag. Regeringens överväganden Frågor rörande vissa kostnader i samband med likvidation av företag som handhas av bör enligt regeringens mening överföras till . För att finansiera kostnader för denna verksamhet bör motsvarande medel överföras från där motsvarande neddragning har beräknats för anslaget C 1. 5 Allmänna advokatbyråer, driftbidrag under utgiftsområde 4. Regeringen anser vidare att möjligheten till ersättning inte skall vara begränsad till advokater på allmänna advokatbyråer utan att dessa uppdrag också skall kunna ges till advokater på privata advokatbyråer. Principerna för framtida stöd och om en fast taxa bör fastställas kommer att övervägas. För beräknas anslaget till . kommer under budgetåret att lägga fram ett förslag till hur verksamheten skulle kunna avgiftsfinansieras. Regeringen skall överväga möjligheten att förenkla likvidationsförfarandet i den här typen av likvidationsfall så att kostnaderna för förfarandet kan minskas. 32.6 Övrig statlig verksamhet Verksamheten vid () finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott, som motsvarar kostnaderna för Patentbesvärsrättens verksamhet. PRV är central förvaltningsmyndighet för frågor om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registreringsärenden angående aktiebolag, filialer, handelsbolag, ekonomiska föreningar och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. PRV för även register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt näringsförbud. Verket registrerar vidare kommunala vapen, meddelar utgivningsbevis och antecknar utgivare av periodisk skrift och är tillståndsmyndighet för användning av vissa officiella beteckningar m.m. PRV är internationell myndighet enligt den internationella konventionen om patentsamarbete. PRV är också behörig svensk myndighet för äkthetskontroll av beslut enligt artikel 81.6 i rådets förordning om gemenskapsvarumärken. Förutom dessa uppgifter utför PRV uppdragstjänster inom sitt verksamhetsområde. Regeringens överväganden Resultatbedömning Inom verksamhetsgrenen patent redovisar PRV att antalet patentansökningar fortsätter att öka. Detta gäller såväl nationella som internationella ansökningar. Som följd av den höga patentaktiviteten över hela världen fortsätter även patentdokumentationen att öka i allt snabbare takt. Arbets- och kostnadsproduktiviteten fortsätter att förbättras. Skälet till detta är tillgången till IT-stöd. Verksamhetsmålet enligt regleringsbrevet att meddela beslut i patentärenden kommer att uppnås inom fem av patentavdelningens sju enheter vid utgången av 1998. Genomsnittsbehandlingstiden var ca . Problemet med stor personalomsättning på ingenjörssidan kvarstår. PRV har vidtagit åtgärder av olika slag, däribland lönepolitiska, som bör kunna resultera i minskad personalomsättning. Efterfrågan på registrering av varumärken hos PRV minskade drastiskt när i öppnade. Efterfrågan återgick emellertid till nästan samma nivå som tidigare när det visade sig att varumärkesbyrån till en början fungerade dåligt. På kommer säkerligen efterfrågan att stabilisera sig på en lägre nivå . Antalet s.k. Madriddesigneringar, vilka granskas i , översteg förväntningarna. Utfallet blev 3 400 mot budgeterade 1 000. Den genomsnittliga behandlingstiden var vid utgången av 1997, för ett varumärkesärende, 20 månader att jämföra med regleringsbrevets mål .