prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — skall medverka i utvecklingen av det nordiska samarbetet inom elförsörjningsområdet. avser att medverka i ytterligare integration av den nordiska elhandeln och verka för harmonisering mellan de nordiska länderna av bl.a. reglerna för systemansvar och balanstjänst, nättariffer och flaskhalshantering. Investerings- och finansieringsplan Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för åren 1999 2001 för affärsverkskoncernen bygger på verkets långsiktiga investeringsplanering för stamnätet inklusive utlandsförbindelserna. De planerade investe-ringarna inom affärsverkskoncernen under pe-rioden beräknas beloppsmässigt till ca . Planen omfattar dels investeringar i stamnätet och utrustning för telekommunikation (inklusive optofibrer) om ca , dels investeringen i Polen-kabeln om ca . Investeringarna i stamnätet avser enligt förslaget dels åtgärder i befintliga anläggningar (s.k. reinvesteringar) om sammanlagt ca , dels nyinvesteringar om sammanlagt ca . Reinvesteringarna syftar i första hand till att bibehålla driftsäkerheten och överföringskapaciteten i elsystemet och till att uppfylla gällande säkerhetskrav i befintliga anläggningar. Enligt ökar förnyelsebehovet till följd av en stigande åldersstruktur i anläggningarna i det svenska stamnätet. Investerings- och finansieringsplanen omfattar åtgärder i stamnätet till följd av avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i . Dessa investeringar, beräknas uppgå till sammanlagt , varav utfaller . Koncernens investeringar i telekommunikationer och informationssystem beräknas till ca och i optoförbindelser till ca . Kostnaderna för åtgärder i , system och verksamhet för att upprätthålla elförsörjningen vid höjd beredskap beräknas till ca för . Åtgärderna inriktas på bl.a. tryggare telekommunikationer, förbättrad reparationsförmåga och tillträdesskydd. bedömer att det inom affärsverket inte uppkommer något ytterligare lånebe investeringsverksamhet föreslås finansieras med egna medel. Investeringarna i Polenkabeln, som är avsedda att genomföras i dotterbolaget , planeras att finansieras dels genom extern upplåning om ca , dels delägarlån om sammanlagt ca . Svenska kraftnäts andel av delägarlånen beräknas till ca . föreslår en oförändrad ram på för affärsverkets upplåning i och utanför . föreslår inga förändringar av det nuvarande soliditetsmålet på lägst . En sammanfattande investerings- och finansieringsplan för budgetåren 1999 - 2001 ges i tabellen 3.1. 3.1Investerings- och finansieringsplan Miljoner kronor Total kostnad Anskaffat Prognos 1998 Budget 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Investeringar exkl. Polenlänken 297 408 450 540 520 Polenlänken 310 810 1578 68 Amortering av externa lån 500 - - - - Egen finansiering - använt till delägarlån till SwePol Link - 351 - - - Egen finansiering - övrig - 780 410 450 608 5201 Extern upplåning, SwePol Link - 309 457 1578 - - Summa finansiering - 589 1 218 2 028 608 520 1 Varav egen finansiering inom Avgiftsinkomster för helt avgiftsfinansierade verksamheter Avgiftsinkomster för avgiftsfinansierade verksamhet prog- nosticeras för åren 1999 2001 i tabellen 3.2. Tabell 3.2 Avgiftsinkomster Miljoner kronor 1997 1998 1999 2000 2001 2 686 2 114 2 065 2 363 2 554 Beräknade inleveranser från affärsverk Av Svenska kraftnäts delårsrapport för framgår att resultat bedöms understiga det gällande avkastningskravet på på justerat eget kapital. Det prog-nosticerade resultatet är . Detta förklaras av att intäkterna i stamnätsverksamheten är lägre än beräknat beroende på dels lägre energipriser, dels en minskad överföring på stamnätet och utlandsförbindelserna än vad som förutsattes vid budgeteringstillfället. Vid en antagen nivå på utdelning och skattemotsvarighet på av årets resultat innebär det en inleverans till statsbudgeten på . Svenska kraftnäts verksamhetsplan för åren 1999 2001 innebär ett budgeterat resultat på 456, 470 respektive vid ett avkastningskrav på av justerat eget kapital. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 1999 2001 givet prognosen för , givet ett avkastningskrav på och givet ett utdelningskrav på redovisas i tabell nedan. Tabell 3.3 Beräknade inleveranser Miljoner kronor Utfall Prognos Beräknat Beräknat Beräknat 1997 1998 1999 2000 2001 Årets resultat 842 501 456 470 487 Utdelning och skattemots varighet 1 421 250,5 296 305 316 1 Inlevereras nästföljande år Övriga bemyndiganden hemställer i verksamhetsplanen att verket även fortsättningsvis skall bemyndigas att dels bilda aktiebolag med ett aktiekapital om högst , dels inom en sammanlagd ram om besluta om förvärv av aktier och andelar i bolag samt om avyttring av aktier och andelar i bolag i vilka förvaltar statens aktier och andelar. Regeringens överväganden Regeringen konstaterar att inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen över Svenska kraftnäts årsredovisning för . Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Regeringen har fastställt årsredovisningen och beslutat resultatdisposition med utdelning och skattemotsvarighet. Regeringen bedömer att på ett affärsmässigt sätt förvaltat och drivit stamnätet med de statligt ägda utlandsförbindelserna, samt fullgjort sin uppgift beträffande systemansvar, balansavräkning, FoU-verksamhet och integration av den nordiska elmarknaden. Samarbetet med andra nordiska stamnätsoperatörer bör framhållas som särskilt viktigt för utvecklingen av en konkurrensutsatt och integrerad nordisk elmarknad. Verksamhetsmålen har därmed uppnåtts. Erfarenheterna från referenskontrollstudierna visar att det torde finnas utrymme för ytterligare effektiviseringar av verksamheten, bl.a. på underhållssidan. Det arbete som pågår inom bedöms ge goda förutsättningar för en sådan effektivisering. När det gäller FoU inom området kraftöverföring har det historiskt sett bedrivits ett nära samarbete mellan , högskoleväsendet och svenska företag. Detta samarbete vidareförs genom . Regeringen avser att uppdra åt att redovisa en strategi för den framtida FoU- verksamheten med syfte att säkra ett fortsatt effektivt samarbete mellan forskarsamhället och näringslivet. skall enligt sin instruktion bl.a. förvalta, driva och utveckla ett miljöanpassat kraftöverföringssystem. Regeringen har erfarit att affärsverket utvecklat en miljöstrategi för verksamheten. Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder Regeringens förslag: Den av föreslagna nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för treårsperioden 2001 samt omfattning och inriktning på verkets beredskapsåtgärder bör godkännas som en inriktning för treårsperioden 2001. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen har i enlighet med Svenska kraftnäts förslag beslutat att avkastningskravet på Affärsverkskoncernen sänks till på justerat eget kapital efter skatt. beslutades att ett krav på utdelning och skattemotsvarighet på av årets resultatet skall gälla som riktlinje för affärsverkskoncernen. Regeringen anser att den nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 2001 samt omfattning och inriktning av verkets beredskapsåtgärder bör godkännas. Investeringsverksamheten inom kan planeras med relativt god framförhållning. Tidsmässiga förskjutningar som påverkar investeringsnivåerna de enskilda åren kan dock förekomma. Beträffande investeringsramen förordar regeringen därför att nu godkänner inriktningen för treårsperioden. Regeringens förslag: Regeringen bör bemyndigas att dels teckna borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, inom ett sammanlagt belopp om , dels inom en total ram om besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen bör vidare bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför inom sammanlagd ram om samt dels låta placera likvida medel i och utanför , dels ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en sammanlagd ram av högst . Regeringen har bemyndigande att teckna borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, intill ett sammanlagt belopp om (prop. 1997/98:1, utg.omr 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Nivån är beräknad utifrån förutsättningen att skall lämna borgen eller kreditgarantier till bolaget för . Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Regeringen har av bemyndigats att inom en total ram om besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Regeringen föreslår att får rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om , vilket motsvarar nivån på den nuvarande upplåningen i . Regeringen har av bemyndigats att ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en ram av högst . Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Vad gäller placering av likvida medel föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. 7.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 1 Anslag 1998 1 2 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 145,2 145,2 113,4 115,5 117,3 1 Se avsnitt 3.4 Anslag. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Resultatbedömning 7.3 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelsen för , eller framfört andra principiellt viktiga synpunkter på verksamhets-området. 7.4 Anslag A1 : Förvaltningskostnader Tabell 3.4 Tusental kronor 145 191 1999 Förslag 113 434 2000 Beräknat 115 481 2 2001 Beräknat 117 253 3 1 Varav 7 150 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Motsvarar 113 434 tkr prisnivå 3Motsvarar 113 434 tkr prisnivå Myndighetens ansvar och myndighetsuppgifter beskrivs under 3.1. ansvarar helt eller delvis för förvaltningen av följande anslag statsbudget som ingår i programmet för en omställning till ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. B1 Bidrag för att minska elanvändningen B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor B3 Åtgärder för effektivare energianvändning B4 Energiforskning B5 Energiteknikstöd B6 Introduktion av ny energiteknik B7 Energipolitiskt administrerades verksamheten inom ramen för . På tilläggsbudget anvisades till ramanslaget A7 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet. anvisades till ramanslaget A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndighet. Anslagssparandet års anslag har överförts till anslag A2 Kostnader för bildandet av en ny energimyndihet. Belastningen på anslaget A2 kommer enligt pronos att bli , detta belopp är inte inkluderat i ovanstående tabell. Fr.o.m. förs detta anslag inte upp på statsbudgeten. Regeringens överväganden I budgetpropositionen har redogjorts för finansieringen av anslaget A1 : Förvaltningskostnader. Det som sagts om finansieringen ligger fast. När det gäller anslagsnivån för har en justering gjorts för , som redogjordes för i regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150). För anslagsnivåerna åren 1999 2001 föreslår regeringen en justering. Enligt gjorda överenskommelser skall sammanlagt föras över från sakanslagen till Statens energimyndighets förvaltningsanslag. Det innebär att förs över från B4 Energiforskning och förs över från B6 Introduktion av ny energiteknik. De preliminärt beräknade anslagsnivåerna för som anges i budgetpropositionen överensstämmer inte med detta. Därför skall anslagsnivåerna för korrigeras för anslaget B4 Energiforskning och anslaget A1 enligt tabell nedan. I budgetpropositionen för meddelade regeringen sin avsikt att noga följa upp förvaltningskostnaderna för att tillse att anslaget i största möjliga utsträckning långsiktigt kan användas för programverksamheten. Vidare konstaterades att för de sakanslag som myndigheten disponerar till investeringar i ny elproduktion och energieffektivisering samt till forsknings- och utvecklingsverksamhet inom det energi-poltiska programmet är det naturligt att en mindre del av kvarvarande medel inom ramen kan användas för programanknuten verksamhet, som till exempel uppföljning och utvärdering. I regleringsbrev för angav regeringen högsta belopp för sådana programanknutna kostnader under sakanslagen. I Statens energimyndighets delårsrapport finns uppgifter om utfall och generellt kan konstateras att de utgifter för programanknuten verksamhet som myndigheten haft under sakanslagen till uppgår till mindre än hälften av de högstabelopp som regeringen medgivit. Budget för avgiftsbelagd verksamhet kan utföra viss avgiftsfinansierad analysverksamhet på uppdrag från externa beställare. Myndigheten disponerar avgiftsinkomsterna. En budget för dessa avgiftsinkomster under anslag för budgetåren 1999 2001 redovisas i tabellen nedan. Tabell 3.5 Avgiftsinkomster under anslag Tusental kronor 1997 1998 1999 2000 2001 220 250 250 250 250 Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 145 1911 Engångsvis anslagsökning på tilläggsbudget 1998 -7 150 2 Nivåsänkning enligt plan -27 000 Överföring från anslaget B4 Energiforskning 3 10 000 Återföring till anslaget B4 Energiforskning -10 000 Pris- och löneomräkning 2 393 Förslag 1999 113 434 1 Inklusive engångsvis ökning på tilläggsbudget . 2 Överföring av 7 150 tkr från anslag A1 : Förvaltningskostnader under utgiftsområde 24 Näringsliv engångsvis på tilläggsbudget skall inte påverka beräkningen av förslag 1999. 3 Denna överföring ingick i det beräknade beloppet som redovisades i budgetpropositionen . Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. 8 Omställning och utveckling av energisystemet 8.1 Omfattning Omfattning och ändamål sammanfaller med vad som redan angetts för hela utgiftsområdet. 8.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 2 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 310 1 841 895 1 568 1 325 1 598 1Inkluderar utfall verksamhetsområden A Omställning och utveckling av energisystemet och B Energiforskning. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 8.3 Resultatbedömning (Se 2.3.3) 8.4 Anslag B1 Bidrag för att minska elanvändning Tabell 4.1 Tusental kronor 260 000 1999 Förslag 355 000 2000 Beräknat 305 000 2001 Beräknat 395 000 Anslaget disponeras för stöd enligt förordningen (1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt förordningen (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Stöd lämnas i form av bidrag. är ansvarigt för stöd enligt förordningen om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler. Länsstyrelserna har ansvar för att administrera stödet. ansvarar för stöd enligt förordningen om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Länsstyrel-serna har ansvar för att administrera stödet. Förutom bidrag för konvertering av fastigheter till fjärrvärme ges stöd för utbyggnad av fjärrvärmenätet. Förordningen för detta stöd har anmälts till Europeiska kommissionen för granskning av förordningens förenlighet med statsstödsreglerna. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. godkände (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2002. Fjärrvärme Målet är att minska den årliga elanvändningen med genom konvertering till fjärrvärme. Intresset för bidraget är stort. En förutsättning för att nå målet är dock att kostnaden för att konvertera minskar. Eleffektminskande åtgärder samt konvertering till individuell bränsleeldning Intresset för bidragen är stort. Syftet med dessa bidrag är att stimulera till åtgärder i områden där det inte är ekonomiskt rimligt att ansluta till fjärrvärme. Resultatinformation Tabell 4.2 Sammanställning över ärenden - Åtgärd Inkomna ärenden (Antal lägenheter) Beviljade bidrag (Antal lägenheter ) Summa beviljade bidrag(Miljone r kronor) Anslagna medel 1998 (Miljoner kronor) Konverte- ring till fjärrvärme 15 000 3 500 30 100 Konverte- ring till individuell bränsle- eldning 6 830 2 556 52 140 Eleffekt- minskande åtgärder 19 021 4 572 43 50 Summa 40 851 10 628 125 290 Fjärrvärme Inkomna ansökningar till länsstyrelserna som ännu inte har behandlats vad gäller fjärrvärmeanslutning omfattar nästan (t.o.m. ). har i två omgångar fördelat till länstyrelserna. I den andra omgången som fördelades tog myndigheten hänsyn till dels skillnad i efterfrågan mellan länen och dels vilken typ av bostäder som ansökningarna avser. Län med många ärenden avseende småhus har prioriterats. Konvertering av direktelvärmda småhus prioriteras av flertalet länsstyrelser. Av beslutat stöd har (av antalet lägenheter) avsett småhus medan (av antalet lägenheter) avsett flerbostadshus. fram till har länsstyrelserna beslutat om ärenden motsvarande ca . har uppskattat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med ca 50 GWh från och med innevarande år. inkomna ansökningar om bidrag för anslutning till fjärrvärme omfattar ca och har av beräknats kunna leda till en minskning av den årliga elanvändningen med 250 GWh. Av den totala kostnaden för konvertering har i genomsnitt täckts av bidrag. Kostnaden för konvertering per hus har sedan stödet infördes minskat med i storleksordningen 10 per hus. Om målet med bidraget skall kunna nås måste dock kostnaden sänkas yterligare. Regeringen har genom ändring av regleringsbrev beslutat om beställningsbemyndigande för omfattande för . Konvertering till individuell bränsleeldning Inkomna ansökningar till länsstyrelserna som ännu inte har behandlats vad gäller konvertering till individuell bränsleeldning omfattar nästan (t.o.m. ). har fördelat till länsstyrelserna. Med utgångspunkt från hittillsvarande ärendeström har uppskattat det totala medelsbehovet till . Det genomsnittliga bidraget per lägenhet är för småhusärenden . För flerbostadshus och lokaler är det genomsnittliga bidraget per ärende . Av de ärenden där bidrag beviljats utgör konvertering från direktverkande el . Den vanligaste boendetypen som beviljats medel är egnahem, . De vanligaste typerna av uppvärmningsform både bland ansökningar och bland beviljade bidrag är ved-, flis- eller pelletpanna samt värmepump. har uppskattat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med 46 GWh. Regeringen har genom ändring av regleringsbrev beslutat om beställningsbemyndigande för omfattande för konvertering till individuell bränsleeldning. Eleffektminskande åtgärder Det totala behovet av medel för de ärenden som ännu inte behandlats uppgår till ca . Av de ärenden där bidrag har beviljats utgörs direktverkande elvärme. Den vanligaste bostadstypen där bidrag beviljats är egnahem. Den vanligaste åtgärden både vad gäller antal ansökningar och beviljade bidrag är effektvakt i kombination med kompletterande värmekälla. Det genomsnittliga bidraget per ansökan är och per lägenhet ca . har uppskattat att beviljade bidrag kan leda till en minskning av den årliga elanvändningen för uppvärmning med 15 GWh medan åtgärderna enligt uppskattning kan leda till en minskning av effektbehovet med 13 MW. När det gäller effekten motsvarar den angivna minskningen skillnaden mellan effekten motsvarande huvudsäkringen före bidrag och huvudsäkring efter bidrag. Av det följer att den beräknade effektminskningen kan skilja sig högst väsentligt från verklig minskning av effekten. Regeringen har genom ändring av regleringsbrev beslutat om beställningsbemyndigande för omfattande för eleffektminskande åtgärder. Beställningsbemyndiganden Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 4.3 Tabell 4.3 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 110 000 - - Nya förpliktelser 370 000 480 000 - - Infriade förpliktelser* -260 000 -290 000 -300 000 - Utestående förpliktelser 110 000 300 000 - - - 355 000 300 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslaget 1998 290 000 Ökning enligt det energipolitiska beslutet1 110 000 Omfördelning -45 000 Förslag 1999 355 000 1 Avser beräknat anslagsbelopp i budgetpropositionen Som regeringen tidigare påpekat finns det ett behov av att sänka kostnaden för konvertering från direktverkande el till annat distributionssystem för värmen om det skall vara möjligt att nå det av riksdag och regering uppsatta målet. Åtgärden har betydelse både vid anslutning till fjärrvärme och övergång till annan uppvärmningsform som t.ex. värmepump eller panna. För att sänka kostnaden krävs ett utvecklingsarbete. samfinansierar tillsammans med branschen projekt i sådant syfte. För att ytterligare sänka kostnaden för fjärrvärmeanslutning är det också viktigt att rimliga förutsättningar ges för stöden till utbyggnad av fjärrvärmenäten. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att en omfördelning av ramanslaget över tidsperioden 2002 bör göras. Regeringen föreslår att en större del av anslaget skall användas under den senare delen av perioden, jämfört med de anslagsbelopp som beräknades i budgetpropositionen . Det innebär att anslagsbeloppen och 2000 minskas med för vart och ett av åren jämfört med de beräknade beloppen i budgetpropositionen , för att sedan ökas med för vart och ett av . B2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor Tabell 4.5 Tusental kronor 103 163 1999 Förslag 135 000 2000 Beräknat 135 000 2001 Beräknat 260 000 1Detta avser utfallet på det på tilläggsbudget uppförda ramanslaget A 5 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energislag. Anslaget disponeras för bidrag till vissa investeringar inom energiområdet. Stödet lämnas i form av bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Investeringarna i småskalig vattenkraft torde i huvudsak komma att gälla utnyttjande av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik. Förordningen (1998:22) om statligt stöd till vissa investeringar inom energiområdet trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om stöd till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft. Ett förslag till förordning om upphandling av ny elproduktionsteknik har anmälts till Europeiska kommissionen för granskning enligt statsstödsreglerna. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, 1996/97:NU12, rskr.