prop · GM0361 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1998/99:61 En svensk Asienstrategi inför 2000-talet. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll Regeringen presenterar i denna skrivelse en svensk Asienstrategi inför 2000-talet. Utgångspunkten är intressen och ansvarstaganden som de kommer till uttryck i vårt internationella agerande, önskan att främja vår välfärd genom sysselsättning och tillväxt samt de egna mål och behov. Målsättningen är att skapa varaktiga, för- djupade och ömsesidiga förbindelser. Skrivelsen redovisar regeringens Asienpolitik inom ett antal viktiga områden som demokrati och mänskliga rättigheter, handel och direkt- investeringar, utvecklingssamarbete, miljö, forskning och utbildning, folkrörelser och gränsöverskridande nätverk samt kultur, information och Sverigefrämjande. Olika handlingsmöjligheter presenteras - på multi- lateral nivå, EU-nivå och bilateral nivå. 1 Inledning 3 1.1 Förarbete för en svensk Asienstrategi 3 1.2 Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000- talet 4 1.3 4 2 Sammanfattning 5 2.1 Att bygga ömsesidiga och hållbara relationer 5 2.2 Utgångspunkter för en svensk Asienstrategi 7 2.3 och i det internationella förändringsarbetet 7 2.4 Huvudelement i strategin 8 2.5 Handlingsutrymme bilateralt, inom EU och multilateralt 9 2.6 Fördjupade bilaterala relationer 9 2.7 Landvisa strategier 12 3 Perspektiv på 12 3.1 och - återvunnen jämbördighet 12 3.2 i den internationella ekonomin 13 3.3 Fattigdom och maktlöshet 20 3.4 Miljö och naturresurser 23 3.5 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet 26 3.6 Säkerhet och integration 33 3.7 Komplexitet och mångfald 37 4 38 4.1 Globaliseringens krafter och det internationella samfundet 38 4.2 En möjlig utveckling 41 4.3 växande roll 45 4.4 De goda vägvalen 46 5 En svensk Asienstrategi inför 2000-talet 46 5.1 i relationer med omvärlden 46 5.2 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet 57 5.3 Handel och direktinvesteringar - en dynamisk faktor 60 5.4 Fattigdomsbekämpning och ömsesidighet - utvecklingssamarbetets framtida roll i 74 5.5 Miljö - ödesfråga 82 5.6 Forskning och högre utbildning 86 5.7 Folkrörelser och gränsöverskridande nätverk 96 5.8 Kultursamarbete, informationsverksamhet och Sverigefrämjande 101 6 bilaterala relationer med länder och ekonomier i 105 6.1 En historisk återblick 105 6.2 108 6.3 118 6.4 129 Förkortningar 135 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 138 1 Inledning 1.1 Förarbete för en svensk Asienstrategi Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till en strategi för att "intensifiera relationer med ". Målsättningen med arbetet var att "med perspektiv , ge en insiktsfull och nyanserad bild av och konsekvenserna av regionens omvandling". Förslag skulle utarbetas till en integrerad svensk strategi gentemot länderna i för politiska relationer, säkerhetspolitik, handel, ekonomiskt samarbete, utvecklingssamarbete, miljösamarbete, besöksutbyte, forskning, information och kultur. Studien skulle omfatta de från och österut, dvs. Projektledare var ambassadör och sakkunnig fil.dr . Till arbetsgruppen knöts en referensgrupp med representanter från näringslivet, fackföreningsrörelsen, enskilda organisationer, forskarvärlden, , , och samt, som ordföranden, statssekreterarna . Uppdraget gavs stor bredd med fokus på fem huvudteman: % i den internationella ekonomin, % fattigdom och livskvalitet, % miljö och hållbart utnyttjande av naturresurser, % demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, % den asiatiska säkerhetssituationen. Arbetsgruppen fick resurser för att lägga ut uppdrag på bakgrundsstudier och för att hålla hearings. Studierna publicerades i två volymer, som behandlar relationer med länderna i respektive utveck- lingen i (i Ds 1998:33 och Asiatiska vägval Ds 1998:34). Arbetsgruppen redovisade uppdraget i rapporten med . Förslag till en svensk Asienstrategi. (Ds 1998:61). Rapporten har remitterats. De femtiotal remissvar som kommit in är överlag mycket positiva till rapporten. Remissvaren finns tillgängliga i form av en sammanställning, som kan erhållas genom Utrikes-departementets enhet för och . Analyser och förslag i rapporten ligger till grund för denna skrivelse om och relationer med regionen. 1.2 Framtid med . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet Regeringen redogör i skrivelsen för hur relationer med länderna och ekonomierna i kan breddas och fördjupas. I två inledande kapitel (3 och 4) analyseras kortfattat utvecklingen i med utblick mot . I kapitel 5 presenteras en svensk Asienstrategi inför 2000- talet med tyngdpunkt på åtta centrala områden: % demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, % handel och direktinvesteringar, % fattigdomsbekämpning och fördjupade relationer genom utvecklings- samarbete, % miljö, % forskning och utbildning, % folkrörelser och gränsöverskridande nätverk, % kultur, % informationsverksamhet och Sverigefrämjande. Huvudsyftet med skrivelsen är att ange en färdriktning. Genomförandet kommer att konkretiseras ytterligare i en handlingsplan. En strategi måste utvecklas på flera nivåer, såväl i förhållande till som helhet och dess huvudregioner som i förhållande till varje enskilt land. Asienstrategier som tagits fram av andra länder vittnar om riskerna med generella strategier som omfattar hela . Naturligt i arbetet med en svensk Asienstrategi har varit att som viktiga element utforma strategier för de enskilda länderna. Hur kan de ofta redan omfattande bilaterala relationerna utvecklas? Föreliggande Asienstrategi innehåller följaktligen både generella inslag och landspecifika strategier i vilka såväl politiska och andra förhållanden av betydelse som möjligheterna att fördjupa relationerna på olika områden behandlas. Förutsättningarna växlar kraftigt från land till land. kan inte prioritera allt i alla länder i . I inget fall torde dock relationen till ett enskilt land helt sakna långsiktiga utvecklingsmöjligheter. De landspecifika strategierna återfinns i kapitel 6. 1.3 I samband med förarbetet för en svensk Asienstrategi har den stora referensgruppen spelat en central roll som idégivare och dialogpartner. Genom detta arbetssätt har nära relationer utvecklats mellan , och då i synnerhet enhet för och , och ett brett spektrum av Asienkunnande. Ett nätverk har byggts för strategiskt orienterad omvärldsanalys som kommer att vårdas och utvecklas. Goda möjligheter har skapats för att vidareutveckla det arbete som därmed påbörjats. 2 Sammanfattning 2.1 Att bygga ömsesidiga och hållbara relationer Världens utveckling under det kommande seklet är nära förbunden med utvecklingen i . Det gäller grundläggande internationella för- hållanden som fred och säkerhet, klimatet på jorden, demokrati och respekten för mänskliga rättigheter, ekonomisk och social utveckling och stabiliteten i världsekonomin. Det gäller också våra möjligheter att gemensamt bekämpa narkotikahandel och terrorism och våra möjligheter att tillsammans, genom FN och andra multilaterala institutioner, hantera gemensamma utmaningar i syfte att åstadkomma globalt hållbar utveckling. Allt detta är centrala frågor för och för förutsättningarna att utveckla vår välfärd. Utan ökad asiatisk medverkan kan de inte lösas. Det är tillsammans med länderna i som världen kan göras säkrare och bättre. Till för inte så länge sedan betraktade denna del av världen med en kolonialhistoriskt präglad referensram, som är oförenlig med dagens verklighet och de syn på sig själva och sin roll i en framtida värld. har också detta synsätt successivt ändrats. Relationerna mellan och håller efter en lång parentes på att återfå den mera jämbördiga karaktär som bestod före den europeiska expansionens tidevarv. Ett nytt synsätt är en förutsättning för att ett genuint närmande skall kunna ske mellan ett statt i snabb förändring och ett med långt mindre utvecklade relationer till än vad framtiden kräver. Ytterst är det en fråga om vår föreställningsvärld och vår upplevelse- förmåga. Det gäller att se länderna i och deras kulturer på ett nytt sätt, se på ett annat sätt än det som ofta präglat och präglar våra föreställningar, se med dess vitt skilda länder och folk som det ser ut , se kraften i förändringarna i riktning mot större variation, mångfald, se vad som åstadkommits, se med ökad empati på dagens kris och se utvecklingspotentialen bortom krisen. har under utvecklats dramatiskt. Fattigdomen har minskat på ett sätt som saknar motstycke. Tre fjärdedelar av världens fattiga, de som lever på under , finns dock fortfarande i . Skillnaderna inom - mellan t. ex. och - är större än inom någon annan världsdel. Varje försök att beskriva det typiskt asiatiska resulterar följaktligen i en schablon. Variationerna är väsentligt större än inom , och så är de förändringar som länderna genomgår. Detta bör vara utgångspunkten för varje närmande. Vad betyder då Asienkrisen? Krisen är till sin karaktär inte unikt asiatisk och det kan inte heller lösningarna vara. Enskilda länder har inte utvecklat de institutioner - i form av öppenhet, rollfördelning mellan stat och näringsliv, fungerande lagstiftning, bankväsende, sociala skyddsnät - som krävs för att tillvarata globaliseringens stora möjligheter och hantera dess betydande risker. Det finns klara likheter mellan vår svenska finanskris 1992-93 och de problem som de värst drabbade länderna i står inför. Problemen i är emellertid väsentligt mera djupliggande, men på intet sätt specifikt asiatiska . Länder världen över står i olika omfattningar inför problem av det slag som länderna i nu genomlever. Därigenom finns en grundval för en fördjupad dialog om utvecklingens och välfärdens förutsättningar. Krisen har skapat en ny insikt om den sårbarhet som följer av beroendet av kortfristigt internationellt kapital. Vad viktigare är, krisen har på ett dramatiskt sätt visat hur ett lands långsiktiga stabilitet är intimt beroende av dess institutionella tillstånd - dess bankväsende, dess rättsväsende, dess förmåga att genom insyn och lagar bekämpa korruption, dess utbildningsväsende, dess forsknings- och utvecklingskapacitet, dess fackföreningsrörelse, dess respekt för grundläggande fri- och rättigheter. Nya krav ställs på utvecklingen av såväl de nationella systemen som det internationella systemet - på bankinspektion och öppenhet i det enskilda landet och på spekulationsdämpande reformer på det globala planet. Ytterst är det en fråga om att internationellt och nationellt bygga öppna, demokratiskt legitima och effektiva institutioner. Den rådande krisens positiva sida ligger i de möjligheter den skapat för en ny internationell intresse- gemenskap på grundval av en sådan institutionellt orienterad dagordning. Intresset i för dessa frågor är stort. kan spela en brobyggande roll. Det ligger i hög grad i vårt intresse att vi som nation i en alltmer integrerad värld aktivt söker bredda och fördjupa våra kontakter med länderna i och människorna där. Det är av strategisk betydelse för såväl den globala utvecklingen som för tillväxten och sysselsättningen i vårt land. bör på grundval av de relationer som byggts upp med länderna i utveckla väsentligt mer mångfasetterade förbindelser än de som finns . Basen för en svensk Asienstrategi är fortsatt växande ekonomiska roll i en alltmer integrerad, ömsesidigt beroende värld. Långsiktigt förblir handel och investeringar starkt dynamiska faktorer i våra relationer. De ekonomiska relationerna bör ses som en komponent av något väsentligt större. Målet bör vara att på grundval av växande ömsesidigt beroende och växande ömsesidiga intressen utveckla och fördjupa relationerna inte bara med stat och näringsliv i respektive land utan också med dess samhällen och kulturer, att se länderna i all deras komplexitet och att göra vårt eget land och det svenska samhället bättre känt i länderna i . Förutsättningarna varierar starkt från land till land. En väv av relationer bör utvecklas med ökad bredd och djup. Detta kan bara uppnås genom ett utvidgat långsiktigt besöksutbyte, växande handel och direktinvesteringar, utvecklingssamarbete, ett nätverk av folkrörelsekontakter, forsknings- och utbildningssamarbete, kulturutbyte och turism. Utbildningsväsende, forskarvärld, kultur- och näringsliv, fackföreningsrörelse samt folkrörelser har nyckelroller i utvecklingen av sådana fördjupade relationer. 2.2 Utgångspunkter för en svensk Asienstrategi Utgångspunkter för en svensk Asienstrategi är intressen och ansvarstaganden som de kommer till uttryck i vårt internationella agerande. Grundelement i detta är: att främja utveckling mot demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter samt jämställdhet mellan kvinnor och män, att verka för fred och säkerhet genom utveckling av de internationella instrumenten för att förebygga och hantera konflikter och för nedrustning, att verka för ökad tillämpning och utveckling av det internationella normsystemet och de organisationer som bär upp systemet, att verka för ekonomisk utveckling genom frihandel genom att medverka till att stärka det multilaterala regelverket för handel och investeringar inom ramen för världshandelsorganisationen och stödja vidgat medlemskap i denna, och genom fortsatt aktiv dialog med de , t. ex. inom ramen för ASEM (Asia-Europe Meeting), att verka för att höja de fattiga folkens levnadsnivå genom att bidra till att lösa utvecklingsproblem som orsakar eller orsakas av fattigdom och flyktingssituationer som föranletts av konflikter, att främja framväxten av öppna och effektiva institutioner och livskraftiga civila samhällen, att verka för förbättrad miljö och naturresurshushållning. Utifrån såväl dessa övergripande mål för samhällsutveckling som utifrån målet att främja vår välfärd genom sysselsättning och tillväxt ligger det i hög grad i intresse att på jämbördiga grundvalar utveckla ömsesidiga och fördjupade relationer med . 2.3 och i det internationella förändringsarbetet Den snabba globaliseringen har medfört att behovet av internationell samverkan som engagerar länderna i på ett nytt sätt har ökat dramatiskt inom alla dessa områden. Den globala säkerheten, världs- ekonomins utveckling, den globala miljön, fattigdomen i världen och respekten för mänskliga rättigheter beror i hög grad på utvecklingen i . Flera områden har fått en ny angelägenhetsgrad. Det gäller HIV/aids, internationell terrorism, barnarbete, sexuellt utnyttjande av barn och kvinnohandel. Till de frågor som i en mer globaliserad värld kommer att kräva större uppmärksamhet hör också frågan om migration. I alla dessa frågor krävs en aktiv medverkan från viktiga sida för att få till stånd internationella motåtgärder. Narkotikahandeln är ett område inom vilket några länder i svarar för stora delar av världens samlade utbud, medan andra utnyttjas för transitering. Utan förändringar i dessa länder kan bekämpningen inte bli framgångsrik. På flera av dessa områden kan och bör spela en aktiv roll, som initiativtagare, pådrivare och förmedlare, och därmed bidra till att länderna i ges en större delaktighet i utformningen av det gemensamma internationella systemet. Det ligger i hög grad i intresse att så sker. 2.4 Huvudelement i strategin Strategins huvudelement är: Fortsatta ansträngningar för att främja demokrati, mänskliga rättig- heter, jämställdhet mellan kvinnor och män och barnens rättigheter. Fortsatta ansträngningar för att främja framväxten av öppna och effektiva institutioner och civila samhällen. Fortsatta ansträngningar för att främja fred och säkerhet genom insatser för konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder inom regionen, kärnvapennedrustning och fullständigt provstoppsavtal och stöd till uppbyggnaden av en regional säkerhetsordning i . En samlad långsiktig satsning på miljö och naturresurshushållning i som engagerar regeringskansli, näringsliv, myndigheter, forskarsamhälle och miljöorganisationer. Genom ett utökat samarbete på miljöområdet med länderna i gagnar vi också miljöarbetet och miljöutvecklingen i . Ökad handel med genom aktivt agerande inom EU och WTO för förbättrat ömsesidigt marknadstillträde och genom fortsatta ansträngningar för att utveckla en slagkraftigare svensk organisation och effektivare instrument för att främja handel och direktinvesteringar i båda riktningarna. Initiativ som bidrar till utveckling mot strategiskt miljöanpassad produktion. Konkreta insatser för att arbetsvillkor, fackligt arbete och avskaffande av barnarbete prioriteras i det internationella arbetet. Initiativ inom ASEM på områden av långsiktigt svenskt intresse såsom handelspolitik, miljö, forskning och utbildning, kultursamarbete samt samarbete i frågor rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Fördjupning av utvecklingssamarbetet med länderna i i syfte att bidra till att minska fattigdomen och fördjupa de bilaterala relationerna. Tonvikten bör ligga på tre områden : stöd till reformer och kapacitets- och institutionsbyggnad som syftar till att utveckla de grundläggande förutsättningarna för demokrati, marknadsekonomi och socialt och ekologiskt hållbar utveckling, miljösamarbete samt uppbyggnad av bredare ömsesidiga kontakter med länderna i på utbildningens, forskningens, folkrörelsernas, kulturens och näringslivets områden. Fördjupning och breddning av Asienkunnandet i genom förstärkt akademisk kompetensuppbyggnad med inriktning på och utbyggt forskningssamarbete mellan svenska universitet och högskolor och akademiska institutioner i . Förstärkning av möjligheterna för svenska studenter att studera i och för svenska högskolor och andra institutioner att erbjuda asiatiska studenter vidareutbildning i . Utveckling av kontakterna mellan folkrörelser och enskilda organisationer i och . Utveckling av kulturutbyte och kultursamarbete mellan institutioner och människor i och . Ökade informationssatsningar om i genom de svenska utlandsmyndigheterna. 2.5 Handlingsutrymme bilateralt, inom EU och multilateralt Inom alla dessa områden finns ett handlingsutrymme för svenskt agerande multilateralt, genom EU eller bilateralt. Avgörande är ofta hur frågan förs fram, hur olika kanaler utnyttjas och hur allianser med likasinnade länder byggs upp. I denna strategi anges konkreta åtgärder inom olika områden och landvis. Medlemskapet i EU innebär ofta nya möjligheter att utöva inflytande och verka för gemensamt agerande men också - som den gemensamma handelspolitiken visar - restriktioner som endast kan övervinnas genom långsiktigt arbete inom unionen. I frågor av central internationell betydelse, som att medverka i öppning mot omvärlden, kan EU genom ett sammanhållet långsiktigt agerande spela en strategisk roll. På det interregionala planet - - har en ny grundval för jämbördiga relationer skapats genom tillkomsten 1996 av ASEM (Asia- Europe Meeting), ett samarbetsforum mellan EU:s medlemsländer och tio länder i (, , , , , , , , , ). Som EU-medlem deltar i arbetet på ett på jämbördighet grundat närmande mellan de båda världsdelarna. Genom ASEM kan relationerna mellan och utvecklas, relationer som är långt mindre utvecklade än de mellan och . En rad initiativ har redan tagits. Politisk dialog och finansiella, ekonomiska och handelspolitiska frågor dominerar, men samarbete har också inletts inom miljö- och kulturområdena samt forskning och akademiskt utbyte. har gemensamt med tagit initiativ till en dialog om mänskliga rättigheter i vilken ASEM:s samtliga medlemsländer deltar. Utrymme finns för ytterligare initiativ och har här goda förutsättningar att bidra. 2.6 Fördjupade bilaterala relationer bilaterala relationer med länderna i är redan vitt- förgrenade. Historiskt går de tillbaka väsentligt längre än vi vanligtvis föreställer oss och har de utvecklats påtagligt politiskt, kommersiellt, kulturellt och inte minst genom omfattande utvecklingssamarbete. Turism, massmedia och invandring har fört länderna i och deras kulturer väsentligt närmare oss. En god grund finns sålunda för en fördjupning och breddning av våra bilaterala relationer till länderna och samhällena i . För att kunna förverkliga en sådan ambition krävs en genomtänkt långsiktig ansats som omfattar följande: Politiska relationer och dialog i multilaterala och bilaterala frågor De politiska relationerna måste prioriteras för att förbindelserna med länderna i skall kunna fördjupas. Regering, regeringskansli, myndigheter, riksdag, partier och centrala intresseorganisationer bör se som ett viktigt mål att närmare lära känna länderna i och utveckla personkontakter i dessa. Ett utbyggt besöksutbyte framstår som en förutsättning för ett förtroendefullt samarbete och ökade insikter på ömse håll. Genom ett sådant utbyte har vi möjlighet att föra en dialog om såväl de frågor som bedöms viktigast i ett internationellt perspektiv som bilaterala frågor av betydelse för en fördjupning av relationerna. Handel och direktinvesteringar Handel och direktinvesteringar i båda riktningarna är områden av stor vikt för våra framtida relationer med länderna i . Det ligger i hög grad i vårt intresse att dessa spelar en starkt dynamisk roll i våra relationer. Ett frihandelsvänligare statt i tillväxt betyder mycket för vår långsiktiga välfärd och kommer att inom EU och multilateralt aktivt verka för handelsliberaliseringar i båda riktningarna. Utvecklingen vad gäller handel och företagande kräver en effektiv främjandeorganisation. Utvecklingssamarbete Utvecklingssamarbetet utgör en betydelsefull dimension av våra samlade relationer med och bör så göra också . För det talar såväl det faktum att det är i som den stora majoriteten av världens fattiga finns som möjligheterna att åstadkomma viktiga resultat vad gäller fattigdomsbekämpning och långsiktig utveckling. Ett utbyggt samarbete bör i högre grad än tidigare präglas av ömsidiga intressen.. Institutionsbyggande för demokrati och utveckling Ett närmande till förutsätter ett brett institutionsbyggande förhållningssätt till frågor om demokrati, mänskliga rättigheter och reformprocesser. Att reagera mot brott mot de mänskliga rättigheterna är en central del av en sådan strategi. Tyngdpunkten ligger på att proaktivt tillvarata möjligheter till dialog och samarbete som kan medverka till framväxten av öppnare och socialt rättvisare samhällen. Miljösamarbete Den kanske allvarligaste dimensionen av det som sker i , och den som långsiktigt berör oss mest direkt, är utvecklingen på miljöområdet. Regeringen kommer att ta initiativ till en samlad satsning på miljösamarbete med , som engagerar regeringskansli, myndigheter, forskarsamhälle, miljöorganisationer och näringsliv, särskilt genom export av miljökunnande och miljöteknologi. Ett sådant initiativ utgöra också ett viktigt komplement till våra egna ansträngningar att utveckla till ett miljömässigt hållbart samhälle. Forskning och utbildning Av stor vikt för våra framtida relationer med länderna i är kraftigt utbyggda kontakter på utbildningens och forskningens grund, med regionens ledande länder såväl som med länder för vilka forskning och utbildning är av avgörande betydelse för ländernas framtida utvecklings- möjligheter. Närmare tjugo tusen svenska studenter studerar utomlands, men bara en procent söker sig till . Målet måste vara att som ett led i internationalisering flerfaldiga antalet studenter som söker sig till och att kraftigt bygga ut studentutbytet i båda riktningarna på i första hand högskolenivå. Folkrörelsekontakter Folkrörelserna och de enskilda organisationerna har en mycket viktig roll i breddningen och fördjupningen av våra kontakter med samhällena i . Omfattande relationer har över åren byggts upp på bl.a. det fackliga området. Stöd genom Sida har spelat en stor roll. Genom utvecklingen i växer utrymmet för mera omfattande folkrörelse- baserade kontakter. Globaliseringen ställer nya krav också på det civila samhället. Kontakter mellan folkrörelser, intresseorganisationer, skolor, kommuner etc. kan bli en vital del av relationerna också med regionens mest utvecklade länder. Kultursamarbete Kärnan i ett närmande till är att förstå en annan kultur, att se den inifrån.