prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer att medel till Riksförsäk- ringsverket och de allmänna försäkringskassorna bör tillföras engångsvis under innevarande budgetår samt under . Medlen som skall tillföras avseende den aktuella tiden utgör . Beloppet inkluderar de som regeringen tidigare bedömt som nödvändigt tillskott till administrationen. har hemställt om extra an- slagsmedel för kostnadsföring av vissa delar av utvecklingskostnader för det nya pensionssyste- met (S98/5586/SF). I beloppet ingår därför också medel som skall kostnadsföras för förvalt- ningsändamål hos , sam- tidigt som verkets aktiverade kostnader för ut- veckling av det reformerade ålderspensions- systemet, minskas med motsvarande belopp. Regeringen bedömer att detta belopp uppgår till ca . Det är viktigt att aktivering av dessa utveck- lingskostnader framgent sker enligt god re- dovisningsed. Merparten av medlen tillförs från AP-fonden och en mindre del från medel som står till regeringens disposition. Under anslaget B2 Allmänna inom detta utgiftsområde redogörs för AP- fondens underskott avseende ersättning till försäkringskassorna. Beloppet omfattar , vilka nu föreslås tillföras administrationen som delfinansiering för genomförande av ålderspensionsreformen. Regeringen avser att via ett särskilt beslut för detta ändamål tillföra och de allmänna försäkringskassorna . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen av arbetet med genomförandet och avser att i samband med beredningen av budgetpropositionen avseende pröva behovet av ytterligare medel. Därutöver föreslår regeringen vissa justeringar angående förvaltningskostnader inom det reformerade ålderspensionssystemet . Se avsnitt 5.4 Förslag till regeländringar. Vissa ändringar av administrationskostnaderna ATP-delens kostnader för förtidspension, sjuk- bidrag, änkepension, barnpension och efter- levandepension, som finansieras via AP- fonden, kommer att finansieras via anslag, vilket även påverkar an- slaget för och de allmänna försäkringskassorna. Administrationskostnader för ålderspensionärer med både folkpension och ATP kommer helt att finansieras via AP-fonden medan administrationskostnader för ålderspen- sionärer med enbart folkpension kommer att finansieras via anslag. Nödvändiga justeringar av anslagen har gjorts och ingår i förslagen till an- slag för . sjukhus Utredningen som har haft i uppdrag att bl.a. ut- reda rollen för överlämnade sitt förslag , För- säkringsmedicinskt Centrum En resurs för ut- redning och metodutveckling (SOU 1997:169). Betänkandet har remissbehandlats och rege- ringen bereder frågan med inriktning på att lägga fram förslag . Forskningen inom socialförsäkringens område I regeringens proposition Forskning och sam- hälle (1996/97:5) presenterades regeringens forskningspolitik för åren 1997 1999 vilken antogs av (bet 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). I propositionen anförde regeringen att de medel som Socialvetenskapliga forsknings- rådet (SFR) och av- sätter för forskning inom allmän socialpolitik och socialförsäkring är mycket små (ca 0,01 pro- cent) i relation till socialförsäkringens totala om- slutning. Regeringen redogjorde vidare för sin bedömning att ge SFR och Riksförsäkrings- verket i uppdrag att fördjupa analysen kring vilka forskningsbehov som är särskilt angelägna att prioritera ur samhällets och socialförsäkrings- administrationens perspektiv, samt att även ge i uppdrag att undersöka möjligheten att inom sitt verksamhetsområde finna utrymme för en flerårig satsning för att initiera forskning av relevans för socialförsäk- ringsområdet. I regleringsbrev för för Riksförsäk- ringsverket gavs två uppdrag, det ena i samråd med SFR, mot bakgrund av regeringens bedöm- ningar i forskningspropositionen. Båda upp- dragen redovisades . Återrappor- teringen har bekräftat att behovet av ökad forskning inom socialförsäkringsområdet är omfattande. Inom utgiftsområde 10, anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering, anslagspost 2 som utgör särskilda medel avseende köp av ar- betslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. bör ett belopp avsättas för att utveckla forskningen inom socialförsäkringens område. Beloppet bör utgöra och en särskild forskningsfunktion bör inrättas vid Riksförsäk- ringsverket. Medel för att förstärka administrationen Mot bakgrund av den ansträngda situationen inom socialförsäkringens administrationen avise- rade regeringen vårproposition att sektorn skulle tillföras extra medel. Administrationens ansträngda situation kan förklaras av det generella besparingskravet, stora ändringar som gjorts i verksamheten, samt stora satsningar på att an- passa IT-stöden inför . Administ- rationen förstärks därför engångsvis med under . Av dessa disponeras av försäkrings- kassorna och av Riksförsäk- ringsverket. De extra medlen för dispo- neras under anslaget A1 Sjukpenning, rehabili- tering m.m. anslagsposten rehabilitering inom ramen för de särskilda medel som ställts till försäkringskassornas förfogande under utgifts- område 10. Medel för att bidra till särskilda insatser inom rehabiliteringsområdet. Utvecklingen inom rehabiliteringsområdet kännetecknas bl.a. av att uppfinningsrikedomen är stor när det gäller att finna nya former av åt- gärder för att förbättra rehabiliteringsarbetet. Det är angeläget att samhället kan stödja ett så- dant utvecklingsarbete. Särskilda medel bör där- för också disponeras av regeringen med det ut- talade syftet att stödja ett sådant arbete. Från anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anslagspost 2. under detta utgiftsområde be- bl.a. utgifter för rehabilitering. Förutom kostnader för rehabiliteringspenning omfattar anslagsposten också kostnader för olika insatser i syfte att åstadkomma en snabbare återgång i för- värvsarbete för den som drabbats av sjukdom eller funktionsnedsättning av något slag. Inom detta anslag bör avsättas engångsvis för regeringens disposition för det givna ändamålet. Delegationer vid Enligt förordning (1998:739) med instruktion för skall det vid verket finnas en socialförsäkringsdelegation, en sjuk- vårdsdelegation, en tandvårdsdelegation och en sjömanspensionsdelegation. Delegationerna be- står vanligen av företrädare för Riksförsäkrings- verket på ledande nivå samt företrädare för orga- nisationer och andra myndigheter. De olika delegationerna vid Riksförsäkrings- verket fyller olika syften och har tillkommit för olika ändamål vilka kan ändras över tiden. En del av dessa är reglerade via regeringsbeslut andra bygger på överenskommelser mellan olika intres- senter. Även i verksförordningen (1995:1322) finns bestämmelser om behovet av konsekvens- utredningar och berördas möjlighet att yttra sig innan en myndighet beslutar om en föreskrift eller ett allmänt råd. Mot denna bakgrund finner regeringen att det bör vara en fråga för att besluta om vilka delegationer och arbetsgrupper som skall finnas vid verket. Regeringen avser därför att ta bort reglerna om delegationerna i verkets instruktion. 13.4 Förslag till regeländringar Ändring i 18 kap AFL Regeringens förslag: Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får utfärda närmare föreskrifter om ekonomiadministratio- nen vid de allmänna försäkringskassorna. Skälen för regeringens förslag: I lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) 18 kap. finns bestämmelser om de allmänna försäkrings- kassornas redovisning. Flera av dessa bestämmel- ser har sin förebild i det regelverk som gäller för statliga myndigheters redovisning. Bakgrunden till detta utgörs av praktiska skäl samt av det faktum att de allmänna försäkringskassorna helt finansieras av statliga medel och därför styrs också redovisningen enligt liknande principer. T.ex. utgör förordningen (1996:882) om myn- digheters årsredovisningar m.m. och bokförings- förordningen (1979:1212) en utgångspunkt för kassornas bestämmelser inom området. Även avseende ekonomiadministrationen inom de allmänna försäkringskassornas verksamhets- område bör det i AFL tydliggöras att en liknande ordning skall gälla. Strävan bör därvid vara att de allmänna försäk- ringskassorna skall kunna bedriva avgifts- finansierad verksamhet och inkomsterna bör också disponeras av dem. Regler liknande dem som finns i avgiftsförordningen (1992:191) och reglerar statliga myndigheters avgiftsfinansierade verksamhet bör också i vissa delar kunna tillämpas på de allmänna försäkringskassorna. Bestämmelser om fordringar inom det statliga området finns i förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar. I praktiken har försäkringskassorna redan tidigare tillämpat lik- nande bestämmelser men med hänvisning till de- ras finansiering via statsbudgeten bör detta ges en tydlig reglering. Fordringar inom kassaområdet bör hanteras på ett likartat sätt som inom övrig statlig verksamhet. Även i anslagsförordningen (1996:1189) och i kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) finns bestämmelser som kan vara lämpliga att tillämpa på de allmänna försäkringskassorna. I AFL 18 kap. bör det därför anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får utfärda närmare föreskrifter om ekonomiadministrationen vid de allmänna försäkringskassorna. Regeringen avser att efter en lagändring i enlighet med detta förslag göra ändringar i de ekonomiadministrativa förordningar som bör vara tillämpliga inom för- säkringskassornas verksamhetsområde. Ändring av övergångsbestämmelse avseende socialförsäkringsnämnder Regeringens förslag: Styrelsen i en allmän försäk- ringskassa utser ledamöter i socialförsäkrings- till och med . Skälen för regeringens förslag: har med anledning av regeringens förslag i proposi- tion 1997/98:41 Socialförsäkringens administra- tion, m.m. beslutat att längden på mandatperio- den för ledamöterna i socialförsäkringsnämn- derna skall vara (bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Varje mandatperiod för en socialförsäkringsnämnd skall börja året efter att val har hållits till landstings- respek- tive kommunfullmäktige i hela landet. Försäk- ringskassornas styrelser skall utse samtliga leda- möter i socialförsäkringsnämnderna från och med kommande mandatperiod. De nuvarande socialförsäkringsnämndernas mandatperiod löper ut . För att en lucka inte skall uppstå där det inte finns valda ledamöter föreslås en ändring i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:87) om ändring i lagen om allmän försäkring. Ändringen innebär att styrelserna i de allmänna försäkringskassorna skall kunna besluta om att utse ledamöter i socialförsäkringsnämnderna för perioden fram till . Regeringens förslag: Förvaltningen av de fonder som förvaltar överförs till Kammarkollegiet. Skälen för regeringens förslag: har tidigare med anledning av proposition 1997/98:41 om socialförsäkringens administra- tion m.m. tagit ställning till vissa riktlinjer om de fonder som förvaltas av (bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Riktlinjerna innebär att arbetsskadefonden och delpensionsfonden avvecklas med syftet att prin- cipen om bruttoredovisning skall tillämpas på statsbudgeten för dessa förmåner , att fonder som inte fyller något syfte av- vecklas samt att regeringen skall överväga vilken organisation som skall förvalta de kvarvarande fonderna hos . I samband med behandlingen av regeringens proposition 1997/98:151 om inkomstgrundad ålderspension, m.m. beslutades om regeländringar som innebar att delpensionsfonden och arbetsskadefonden avvecklas (bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315 och 316). Regeringen har i särskilt beslut givit RFV i uppdrag att förbereda en avveckling av den sär- skilda yrkesskadefonden, barnlivräntefonden och en särskild till förvaltning överlämnad fond från tidningen . Den särskilda yrkesskadefonden bildades /62 genom avsättning av från dåvarande yrkes- skadeförsäkringsfonden. Från fonden utbetalas ersättning enligt föreskrifter som regeringen meddelar i varje särskilt fall och behållningen uppgick vid slutet av till . Barnlivräntefonden har numera inga förpliktelser och behållningen uppgick vid slutet av till . I samband med avvecklingen bör de kvarvarande medlen i den särskilda yrkesskadefonden och barnlivräntefonden föras över till statsbudgeten. Behållningen i den särskilda till förvaltningen överlämnade fonden från tidningen uppgick till vid utgången av . Enligt donators mening kunde beloppet "en gång då beloppet nått en tillfred- ställande storlek sammanslås med Kungliga pensionsstyrelsens övriga fonder". Regeringen bedömer att fonden nu uppnått denna storlek. har därför fått i uppdrag att vidta förberedelser för att avveckla fonden och att medlen i fonden skall kunna föras över till folkpensioneringsfonden. om- fattade vid slutet av ca . Efter delpensionsfondens avveckling be- räknas den kvarvarande behållningen, som förvaltas av , uppgå till ca . Det förvaltade kapitalet kommer således att minska betydligt. Kammarkollegiet bedriver fond- och förmögenhetsförvaltning inom den statliga sektorn. Regler för förvaltningen av Kammarkollegiets fonder finns i förordningen (1987:778) om placering av fondmedel under Kammarkollegiets förvaltning. Kollegiet förvaltar ett kapital som motsvarar . Kammarkollegiet bör mot bakgrund av den omfattande förvaltningen ha goda förutsättningar att även förvalta de fonder som finns kvar och som förvaltas av Riks- försäkringsverket. Regeringen bedömer det där- för som lämpligt att Kammarkollegiet övertar förvaltningen av de kvarvarande fonderna hos . fick Riksför- säkringsverket i uppdrag av regeringen att för- bereda ett överförande av fondförvaltningen till Kammarkollegiet. Regeringen anförde i samband med beslutet att förvaltningen hos Kammar- kollegiet skulle ske i enlighet med de principer som och Kammarkollegiet kommer överens om. Regeringen lägger i denna proposition fram förslag till en lag om förvaltning av fonder inom socialförsäkringsområdet. Lagförslaget innehåller nödvändiga regeländringar för att fondförvalt- ningen hos skall kunna överföras till Kammarkollegiet . Följande fonder som förvaltas av bör i enlighet med lag- förslaget över- föras till Kammarkollegiet för förvaltning. - Folkpensioneringsfonden - Den frivilliga pensionsförsäkringens fonder - Sjömanspensioneringsfonden - Stiftelsen donationsfond - Fonden för frivillig yrkesskadeförsäkring - Fiskarförsäkringsfonden - Affärsverksfonden - Trafiklivräntefonden - 50-årsfond Kammarkollegiet skall förvalta de aktuella fonderna enligt de regler som regeringen utfärdar om inte annat följer av den föreslagna lagen. Om det för någon fond finns särskilda föreskrifter som avviker från vad som anges i denna lag eller vad som av regeringen föreskrivits om Kammarkollegiets fondförvaltning gäller dock dessa föreskrifter. Det ankommer på och Kammarkollegiet att gemensamt utarbeta former för hur samarbetet angående fondförvaltningen myndigheterna emellan skall gå till och på vilket sätt förvaltningen skall ske. De regler som finns i reglementet angående förvaltningen av fonder om reglerna för förvaltningen och om årsredo- visning förs i huvudsak in i den nya lagen (f.n. 8-11 §§). Det som avser i denna del kommer i den föreslagna lagen att avse Kammarkollegiet. De nu gällande bestämmelserna om fondfullmäktige hos kommer som en kon- sekvens av lagförslaget upphöra att gälla. Fonderna skall förvaltas på så sätt att medlen blir till största möjliga nytta för de försäkringar eller de ändamål för vilkas räkning fonderna till- kommit. Fondmedlen skall placeras så att kraven på långsiktigt hög avkastning, tillfredsställande betalningsberedskap och riskspridning samt be- tryggande säkerhet tillgodoses. Riksförsäkrings- verket skall även svara för att fonder- nas medel och dess avkastning används i enlighet med de avsedda ändamålen och svara för utbetal- ning av medel från fonderna. Riksförsäkrings- verket skall också svara för redovisningen av fonderna i det statliga redovisningssystemet. I samband med regeländringen bör reglemente (1961:265) angående förvaltningen av fonder upphöra att gälla. Konsekvensändring med anledning av bildandet av läns allmänna försäkringskassa Regeringens förslag: Ärenden som enligt 8 kap. 2 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och 5 § lagen (1977:267) om krigsskadeersätt- ning till sjömän handläggs av all- männa försäkringskassa skall handläggas vid läns allmänna försäkringskassa. Skälen för regeringens förslag: Vid allmänna försäkringskassa finns en för alla för- säkringskassor gemensam enhet för sjukförsäk- rings-, arbetsskadeförsäkrings- och vissa pen- sionsfrågor som gäller sjömän. Sålunda skall bl.a. vissa arbetsskadeförsäkringsfrågor när det gäller sjömän handläggas vid allmänna för- säkringskassa. Samma sak gäller för ersättningar enligt lagen om krigsskadeersättning till sjömän. Enligt den nya länsindelningen har , , och lagts samman till . Som följd därav kommer även försäkringskassorna i och uppräknade län att slås samman till läns all- männa försäkringskassa. De ärenden som enligt nuvarande indelning handläggs av försäkringskassa i dess egenskap av gemensam enhet för alla försäkringskassor bör vid bildandet av den nya föras över till denna. Detta föranleder ändringar i lagen om ar- betsskadeförsäkring och i lagen om krigsskadeer- sättning till sjömän. Förvaltningskostnader inom det reformerade ålderspensionssystemet Regeringens förslag: Kostnaderna för förvaltning av inkomstpension och tilläggspension enligt reformerade regler skall för åren 1999 och täckas genom en minskning av pensionsbehållningarna. Skälen för regeringens förslag: Kostnaderna för förvaltning av det reformerade ålderspensions- systemets fördelningsdel skall finansieras med de avgifter som betalas in till systemet. Förvalt- ningskostnaderna skall belasta AP-fonden och täckas genom en minskning av pensionsbehåll- ningarna. För att undvika en kraftig kostnads- övervältring på yngre generationer skall endast en viss andel, , av förvaltningskostnaderna minska pensionsbehållningarna . skall denna andel ökas från 60 för att uppgå till . Enligt beslut (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13, rskr. 1997/98:315) skall förvaltningskostnaderna minska pensionsbehåll- ningarna , dvs. från och med det år då inkomstpension och tilläggspen- sion enligt reformerade regler kommer att be- talas ut. Eftersom de reformerade intjänandereg- lerna träder 1999 uppkommer redan från denna tidpunkt löpande utgifter som är att hänföra till förvaltningskostnader i det reforme- rade pensionssystemet. RFV har också i en skrivelse till regeringen påtalat detta faktum (S98/5586/SF). Därför föreslår regeringen att sådana kostnader även för och skall minska pensionsbehållningarna och att minskningen skall göras av kostnaden. Även Genomförandegruppen (S 1994:9) ställer sig bakom en ändring med denna innebörd. Detta innebär således att samma finansierings- princip skall gälla som för . Förslaget föranleder ändringar i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. 13.5 Regeringens bedömning avseende revisorernas iakttagelser () har granskat årsredo- visningen för socialförsäkringen och konstaterar att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovis- ning m.m., regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. I sin granskning pekar RRV bl.a. på att de inte kunnat granska underlag för balan- serade utgifter för utveckling av dataprogram för det nya pensionssystemet. RRV pekar också på att riskerna med 2000-omläggningen är betydan- de och att löpande bör uppdatera riskanalysen, göra prioriteringar och tillse att kassorna hanterar omställningen på ett fullgott sätt. RRV pekar vidare på att kassorna använder sig av olika bedömningsgrunder för att fastställa måluppfyllelsen för mål 1.1 om att för- säkrings- och bidragsärenden skall handläggas och utbetalning göras med kvalitet och till så låg kostnad som möjligt. Regeringen har tidigare kommenterat dessa frågeställningar (under av- snitt 3.3 och 5.3) och angett sin syn på hur frågorna bör kunna hanteras . RRV har även fört fram synpunkter på hur redovisningsmässigt han- terat premiepension (tidigare premiereserven). bildades Premiepensionsmyn- digheten (PPM). för bildandet av PPM har i betänkande SOU 1998:87 lagt fast den grundläggande regleringen för den nya myndigheten och dess verksamhet. Tabell 5.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 B1 742 665 763 710 735 754 B2 Allmänna försäkringskassor 4 475 4 270 4 161 4 726 4 808 4 880 Totalt för verksamhetsområdet 5 217 4 935 4 924 5 436 5 543 5 634 13.6 Anslag B1 Tabell 5.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 710 181 2000 Beräknat 734 926 2 2001 Beräknat 753 720 3 1 Av detta belopp står till regeringens disposition. 2 Motsvarar 722 181 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 728 181 tkr prisnivå. För hade ett anslagsparande motsvarande . Av detta belopp står dock till regeringens disposition. Anslags- sparandet kommer enligt prognos att användas under innevarande år och anslagskrediten kom- mer eventuellt också att belastas. Regeringens överväganden Resultatinformation Av förvaltningsanslag användes under för drift och förvaltning av IT-stöden, för ledning och styrning, till normering, för in- formation och för utvärdering. Se även av- snitt 5.3 Resultatbedömning och slutsatser. Slutsatser Tabell 5.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 665 012 Pris- och löneomräkning 12 779 Div förändringar 23 841 Ålderspensionsreformen -7 451 Förslag 1999 710 181 Regeringen beräknar ramanslag för med utgångspunkt från sedvanlig pris- och löneomräkning och ökade räntekostnader för lån i anläggningstillgångar. Vidare har regeringen beaktat att arbetsskade- fonden läggs ner och att de uteblivna avgiftsin- komsterna därifrån förs upp på anslag efter att justering gjorts med hänsyn till att yrkesskade- verksamheten vid förts över till läns allmänna försäkrings- kassa. Konsekvenserna av att det reformerade ålderspensionssystemet också påverkar admi- nistrationskostnader mellan anslag och AP-fond har beaktats. För att skall kunna utveckla forskningen inom socialför- säkringens område har medel förts upp på an- slaget. Det föreslås också att skall kunna åta sig ekonomiska förpliktelser avseende forskningen inom socialförsäkringens område som innebär utgifter om högst 2002. Genomförandet av det reformerade ålderspen- sionssystemet innebär som tidigare nämnts be- tydande merkostnader för Riksförsäkrings- verket. Nödvändiga medel omfattade tillförs engångsvis avseende för detta ändamål via ett särskilt regeringsbeslut . Vissa av administra- tionskostnader finansieras via ersättningar från AP-fonden och de affärsdrivande verken. Regeringen har föreslagit vissa regeländringar av förvaltningskostnadernas finansiering inom det reformerade ålderspensionssystemet . Med beaktande av att detta lag- förslag antas beräknas avgiftsinkomsterna från AP-fonden till ca . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas till Riks- försäkringsverket för . beräknas anslaget till respektive . B2 Allmänna försäkringskassor Tabell 5.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 4 161 300 1999 Förslag 4 726 394 2000 Beräknat 4 808 458 1 2001 Beräknat 4 879 859 2 1 Motsvarar 4 722 894 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 4 721 894 tkr prisnivå. Anslaget för överskreds med , vilket var avsevärt lägre än vad som prognostiserades . Orsakerna till överskridandet hänför sig till avvecklings- kostnader i samband med uppsägningar, vilka enligt RFV uppgår till eller av verksamhetens kostnader 1997. Prognosen för visar på ca lägre an- slagsförbrukning än vad som budgeterats. Den lägre kostnaden är en följd av att personalned- dragningarna inom försäkringskassorna nu fått genomslag. Regeringens överväganden Resultatinformation Åtgärder mot ohälsa tar i anspråk av anslaget, insatser för analys och kvalitetssäkring och resterande, utgör administrationskostnader för handläggning och utbetalning av ersättningar.