prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta förenas med att skapa arbetstillfällen, främst i glesbygdsområdena. Under verksamhetsåret har ARKION drivit tre Sesam-projekt och ett flertal andra registre- ringsprojekt. Vidare har drivits projektet industrihistorisk databas i , som syftar till att digitalisera de s.k. fabriksberättelserna samt Svensk lokalhistorisk databas i , vilket syftar till att digitalisera protokoll från den lokala självstyrelsen. ARKION:s totala kostnader för upp- gick till . Intäkterna bestod av anslag , avgiftsinkomster och bidrag , dvs. Tabell 9.5 ARKIONS intäktsprognos 1999 2000 2001 Anslag 714 714 714 Avgiftsinkomster 50 75 100 Lönebidrag 753 750 750 Arbetsmarknadsmedel 3 300 3 300 3 300 Summa 4 817 4 839 4 864 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i revisionsrapport anfört att ansvarsfördelningen mellan riksarkiva- rien och landsarkivarierna är oklar och att Riks- arkivet bör tydliggöra hur ansvaret fördelar sig. har för avsikt att göra en översyn av sin arbets- och delegationsordning. Vidare på- pekar RRV att de inspektioner hos landsarkiven som enligt sin instruktion skall genomföra inte utförs enligt någon fast- ställd checklista och att protokoll därvid inte förs. menar att nuvarande inspek- tioner är ändamålsenliga men har för avsikt att se över sina rutiner avseende inspektioner. Rege- ringen gör bedömningen att åtgär- der är tillräckliga. Slutsatser och landsarkivens verksamhet svarar mot kravet på en effektiv användning av insatta resurser. Inriktningen för myndigheten bör ligga fast. För leveranser av arkiv tillförs anslaget från berörda myndigheter. För mikrofilmning av kyrkobokföringshandlingar sker en överföring på från utgiftsområde 3. Från anslaget G1 Riksantikva- rieämbetet överförs och vidare från utgiftsområde 9 för kostna- der i samband med tjänsteförflyttningar. Rege- ringen har till följd av anslagssparandet tillfälligt minskat anslaget med resp. . Anslags- nivån och anslagssparandet återställs . Medlen har omprioriterats till annan verksamhet inom utgiftsområdet. Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. Ytterligare en justering av beräkningen har gjorts för och omfattar . Tabell 9.6 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 226 435 Pris- och löneomräkning +3 963 Justering av +513 Överföring från arkivlevererande myndigheter +1 209 Överföring från utgiftsområde 3 +1 085 Överföring från anslaget G1 + 120 Överföring från utgiftsområde 9 + 115 Tillfällig minskning -1 000 Förslag 1999 232 440 F2 Bidrag till regional arkivverksamhet Tabell 9.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 320 1999 Förslag 2 982 2000 Beräknat 4 667 2001 Beräknat 4 727 Bidrag till regional arkivverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Bidrag lämnas till följande 20 regionala arkivinstitutioner, vilka före erhöll s.k. föreståndarbidrag från : föreningsarkiv, folkrörelse- arkiv, Folkrörelsearkiv för län, Folk- rörelsearkivet i , i , Folkrörelsernas arkiv i Väster- , Folkrörelsernas arkiv för , Folkrörelsernas arkiv för , Folk- rörelsernas arkiv i , i , Folkrörelsernas arkiv i län, i , Före- ningsarkivet i , läns folkrörelsearkiv, , läns folkrörelsearkiv, , Väst- manlands läns arkivförening, läns föreningsarkiv och läns före- ningsarkiv. Syftet med bidraget är att främja regional arkivverksamhet, att få ett nät av väl fungerande regionala arkivinstitutioner i landet och att bättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Regeringens överväganden Resultatinformation De regionala arkiven förvaltar betydande arkiv- bestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt värde. Från att ha inriktat sig på att bevara de traditionella folkrörelsernas historia har många folkrörelsearkiv utvidgat verksamheten till att omfatta enskilda arkiv i vidare bemärkelse. Sam- lingarna innehåller också personarkiv, t.ex. dag- böcker och brevsamlingar, gårdsarkiv och före- tagsarkiv. Flera arkiv bedriver en omfattande dokumentationsverksamhet som tillför samling- arna nytt källmaterial. arbetar på uppdrag av ett rikt föreningsliv och en ideell sektor och de är en resurs för såväl offentlig som privat sektor. Arkiven efterfrågas bl.a. av veten- skaplig forskning, släkt- och hembygds- forskning, skola och kulturliv. Slutsatser De regionala arkiven fyller en viktig funktion och de har en viktig kulturpolitisk uppgift, inte minst avseende den släkt- och hembygdsforsk- ning som vuxit till en bred folkrörelse. De regio- nala arkiven förvaltar betydande bestånd och de är en självklar resurs för såväl offentlig som privat sektor. Regeringen bedömer att det statliga stödet är viktigt för att få ett nät av väl fungerande regio- nala arkivinstitutioner i landet. Regeringen före- slår därför en ytterligare satsning på de regionala arkiven, främst folkrörelsearekiv med resp. . Finansieringen har skett genom omprio- riteringar inom kulturområdet. Tabell 9.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 2 320 Pris- och löneomräkning +62 Förstärkning +600 Förslag 1999 2 982 F3 Tabell 9.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 27 799 1999 Förslag 28 346 2000 Beräknat 28 857 1 2001 Beräknat 29 307 2 1 Motsvarar 28 346 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 28 346 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1993:654) med instruktion för Språk- och folkminnes- institutet till uppgift att samla in, bevara, veten- skapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, personnamn, ortnamn, folkminnen, visor, folk- musik och den svenska jazzens historia. Vidare skall institutet avge yttranden i ärenden om fast- ställande av ortnamn och granska förslag till namn på allmänna kartor. Utgiftsprognosen visar att anslagskrediten vid utgången av kommer att vara . Detta förklaras bl.a. av ökade kostnader i samband med inflyttning i nya lokaler i . Myndigheten har inlett besparingsåtgärder som kommer att leda till ett balanserat resultat . Regeringens överväganden Resultatinformation har fortsatt att prioritera bl.a. digitalisering av samlingarna i syfte att öka tillgängligheten. Samarbetet med universitet och högskolor har fortsatt , bl.a. har myndigheten igångsatt ett sam- arbete med om digital tillämpning av Språk- och folkminnesinstitutets material. Myndigheten har även på- börjat ett arbete med att ge samlingarna en starkare nutidsanknytning, bl.a. pågår ett projekt om de internationella kulturernas påverkan på den svenska kulturutvecklingen. har även särskilda medel för forsknings- och utvecklingsinsatser under ansla- get J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i en rapport på- pekat att verksamhetens resultat inte redovisas och kommenteras utifrån de i regleringsbrevet uppställda verksamhetsmålen. Vidare saknar RRV redovisning och kommentarer avseende väsentliga återrapporteringskrav. Med anledning av RRV:s påpekanden har myndigheten redo- visat till regeringen att man har för avsikt att i årsredovisningen redovisa, bedöma och i övrigt återrapportera verksamhetens resultat i enlighet med regleringsbrevets krav och så långt som möjligt lämna jämförelsesiffror över tiden. Regeringen gör bedömningen att denna åtgärd är tillräcklig. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att myndighetens huvud- sakliga inriktning överensstämmer med de mål som uppställts för verksamheten. har utfört viktiga insatser för att öka tillgängligheten och tillgodogörandet av institutets samlingar och resultaten av den vetenskapliga bearbetningen. Regeringen bedö- mer att verksamheten har gett goda resultat och resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt. Verksamhetsinriktningen bör därför ligga fast. Regeringen föreslår i avsnittet 11.6 att Svenskt visarkiv, som är en enhet inom Språk- och folk- minnesinstitutet, förs över till Statens musik- samlingar. Förändringen får inga budgetkon- sekvenser för Språk- och folkminnesinstitutets övriga verksamhet under . Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. Ytterligare en justering av beräkningen har gjorts för och omfattar 66 000 kro- nor. Tabell 9.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 27 761 Pris- och löneomräkning + 519 Justering av + 66 Förslag 1999 28 346 F4 Svenskt biografiskt lexikon Tabell 9.12 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 533 1999 Förslag 3 497 2000 Beräknat 3 559 1 2001 Beräknat 3 616 2 1 Motsvarar 3 497 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 3 497 tkr prisnivå. Myndigheten har enligt förordningen (1988:630) med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av verket Svenskt biografiskt lexikon. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till totalt , varav intäkterna för CD-romskivan uppgick till . Regeringens överväganden Resultatinformation Under gav myndigheten biografiskt lexikon ut ett band och två häften. Utgivningen av lexikonet är försenad . Förseningarna beror bl.a. på att personartiklarna blivit fler än beräknat. Enligt regeringens bedömning är eftersläpning- arna inte sådana att de bör påverka slutmålet (). Tillgängligheten till lexikonet har ökat genom att delar av materialet givits ut på CD-romskiva. Slutsatser Svenskt biografiskt lexikons verksamhet har i allt väsentligt uppfyllt de uppställda målen. Myndig- heten har utfört viktiga insatser för att öka till- gängligheten till lexikonet. Verksamheten svarar mot kravet på en ändamålsenlig användning av insatta resurser. Myndighetens inriktning bör därför ligga fast. Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. Ytterligare en justering av beräkningen har gjorts för och omfattar . Tabell 9.13 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 3 405 Pris- och löneomräkning + 83 Justering av + 9 Förslag 1999 3 497 F5 Arkivet för ljud och bild Tabell 9.14 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 000 1999 Förslag 26 933 2000 Beräknat 27 414 1 2001 Beräknat 27 862 1 1 Motsvarar 26 933 tkr prisnivå. Arkivet för ljud och bild () skall möjliggöra forskning i svensk kultur och samhälle genom att samla in, bevara och tillhandahålla den del av mediautbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder. Myndighetens verk- samhet vilar på lagen (1993:1392) om plikt- exemplar av dokument grunder. är kontaktorgan för den internationella samarbetsorganisationen tion of Sound Archives, IASA. deltar också i Round Table on , där representanter för biblioteks- och arkivorganisa- tioner samarbetar inom Unescos:s ram. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . Prognosen för anslagsbelastningen under inne- varande budgetår visar ett anslagssparande på ca . Detta beror på att kostnaderna för projektet som rör registrering och katalogisering av äldre bandsamlingar, en filminventering samt kostna- der för en satsning på kompetensutveckling inför den vidgade IT-användningen kommer att belasta . Regeringens överväganden Resultatinformation har utbudet av ljud- och bild- upptagningar ökat kraftigt. får ta emot alltfler leveranser av pliktexemplar. Det är huvudsakligen satellit-TV som ökat i omfattning. ALB:s samlingar är enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk endast tillgängliga för forskningsändamål. Annat utnyttjande sker endast efter tillstånd från upp- hovsmännen. Antalet forskningsprojekt har ökat till 730 stycken. Merparten av dessa är knutna till universitet och högskolor, men en ökning av arbeten knutna till gymnasier och folkhögskolor har också skett bl.a. som en följd av regeringens satsningar på utbildning och kunskapslyft. Slutsatser Regeringen anser att på ett effektivt sätt har mött volymökningen och de kostnader som denna utökning innebär bl.a. genom interna omprioriteringar och rationaliseringar. har i sitt budgetunderlag informerat om kostnader som kommer att uppstå då digitala marksändningar av TV-program införs. tillstånd att sända television med digital sänd- ningsteknik till elva TV-bolag. Sändningarna beräknas starta . Eftersom bestäm- melserna i radio- och TV-lagen (1996:844) gäller för sändningarna, faller de under pliktexemp- larslagen (1993:1392) och skall levereras till . Regeringen förutsätter att i sitt nästa budgetunderlag lämnar underlag om de ökade kostnader som denna utökade verksamhet inne- bär. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen för . överlämnade E-plikt- utredningen sitt betänkade E-plikt, Att säkra det elektroniska kulturarvet (SOU 1998:111) till regeringen. Betänkandet är föremål för remiss- behandling. Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. En justering av beräkningen har gjorts för . Tabell 9.15 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1988 25 434 Pris- och löneomräkning +1 387 Justering av + 112 Förslag 1999 26 933 10.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslagen Riks- antikvarieämbetet, Bidrag till kulturmiljövård, Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar samt Avgiftsfinansierad verk- samhet: uppdragsverk- samhet. I verksamhetsområdet ingår också viss arkiv- och biblioteksverksamhet. () är central för- valtningsmyndighet för kulturmiljön. På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för myn- dighetsarbete rörande kulturmiljön. De regionala museerna har vidare ett eget ansvar för kun- skapsuppbyggnaden. När det gäller vård samt information och publikverksamhet har läns- styrelserna ett övergripande ansvar för att insatser kommer till stånd, medan det ankommer på de regionala museerna att hålla kompetens och att utföra de konkreta uppgifterna. Tillsam- mans utgör länsstyrelserna och de regionala museerna kulturmiljösektorns regionala organi- sation. På den lokala nivån verkar kommunerna inom hela kulturmiljöns ansvarsområde. För sina insatser inom det statliga kulturmiljö- arbetet får de regionala museerna bidrag från anslaget till regionala museer. utfördes ca 670 årsverken inom den statliga kulturmiljösektorn. Av dessa utfördes ca 110 vid länsstyrelserna och ca 250 inom RAÄ:s avgiftsfinansierade arkeologiska uppdragsverk- samhet. Vid de 26 regionala museerna har antalet årsverken totalt sett minskat jämfört med före- gående år till i genomsnitt 64 per museum jäm- fört med 68 året innan. Av de anställda är tillsvidare anställda utan lönebidrag, vilket motsvarar förhållanden. 10.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 372,7 423,9 426,7 441,3 462,3 463,8 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det allmänna intresset för kulturmiljön har varit fortsatt stort. Exploateringen av mark- och vattenområden har i likhet med föregående år varit av relativt ringa omfattning, med undantag av bl.a. större infrastruktursatsningar i södra rige. Detta har inneburit en fortsatt relativt låg belastning på kulturmiljövärdena i landskapet. De av EU medfinansierade miljöstöden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har förbättrat förutsättningarna för bevarandet av odlingslandskapets kulturvärden. visar utvärderingar att effekterna av den nya livsmedelspolitiken även har påverkat kultur- miljön i negativ riktning. Förändringar skildes från RAÄ och inrättades som en egen, ny myndighet . Statsbidrag till regionala museer (anslag H3 Bidrag till regionala museer) avseende kultur- miljövård i , och för- delas fr.o.m. av RAÄ. Regeringen har beslutat om sammanlagt ur den s.k. Östersjömiljarden för byggnadsvård i . Prioriteringar Kulturarvets demokratiska funktioner skall utvecklas. En satsning på industrisamhällets kulturarv skall genomföras. föreslås sär- skilda medel för ändamålet. Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling skall utvecklas. Särskild vikt bör ges till utveck- lingen av en god kulturmiljö i arbetet med de nya miljökvalitetsmål som föreslagits i propositionen (1997/98:145) Svenska miljömål miljöpolitik för ett hållbart . I propositionen (prop. 1997/98:165) Utveckling och rättvisa en politik för storstaden har regeringen fäst särskild vikt vid storstädernas kulturmiljövärden och arkitek- toniska värden. Dessa värden är centrala i storstädernas miljö och arbetet med att ta tillvara och utveckla dem skall intensifieras. föreslås särskilda medel för ändamålet. De ändrade relationerna mellan staten och förbereds. En satsning på Kulturarvs-IT (utgiftsområde 14, anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshan- dikappade) genomförs. Satsningen syftar till att öka tillgängligheten till kulturarvet och beräknas ge ca 240 personer med arbetshandikapp arbete. Därutöver anställs ca 40 arbetsledare med ut- bildning i museiämnen. Insatser för att skapa sysselsättningstillfällen inom byggnadsvård samt regional utveckling uppmärksammas. 10.3 Resultatbedömning Målen för kulturmiljöorganisationen var under att bevara och förmedla kultur- arvet, stärka den lokala kulturella identiteten, syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttre miljön, möta hoten mot kulturmiljön samt bidra till att öka medvetenheten om estetiska värden och historiska sammanhang. Tillståndet och utvecklingen inom området Investeringar i utbyggnad av bl.a. infrastruktur i har inneburit påfrestningar på kul- turmiljövärden i landskapet. har rela- tivt måttliga exploateringar av mark och vatten i andra delar av landet inneburit fortsatt goda möjligheter för att bevara kulturvärden i miljön. Flera länsstyrelser redovisar bl.a. att kulturmiljö- värden i skogen ofta hotas i samband med av- verkningar och markberedningar. Roll- och ansvarsfördelningen inom kultur- miljöorganisationen har fortsatt att utvecklas i riktning mot ökad samsyn på mål och strategier för verksamheten bland regionala företrädare på länsstyrelser och länsmuseer. I flertalet län finns en samordnad syn på hur det regionala kultur- miljöarbetet bör organiseras. I vissa län finns det dock skäl att fortsätta att utveckla roll- och ansvarsfördelningen i enlighet med den redovis- ning som RAÄ lämnade . Regeringen avser att utveckla redovisningen av tillståndet för kulturmiljön. Detta skall ske i samband med uppföljningen och redovisningen av uppfyllelsen av de nya miljökvalitetsmål som föreslagits i propositionen (prop. 1997:98:145) Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart . De viktigaste statliga insatserna inom området Det särskilda kulturmiljöstödet inom ramen för jordbrukets miljöprogram (utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar) har mottagits med stort intresse av brukarna, vilket fått till följd att utbetalningarna för uppgick till mot beräknade . har stödet därför varit stängt för nya sökanden. De samlade erfarenheterna från satsningar på byggnadsvård har legat till grund för regeringens beslut att fördela ur den s.k. Östersjömiljarden (reservationsan- slaget utveckling och samarbete inom Östersjö- regionen, uppfört på tilläggsbudget på statsbud- geten första gången /96) för att utveckla svensk-polska byggnadsvårdsprojekt inom ramen för den s.k. Hallandsmodellen. Nämnda erfarenheter har också legat till grund för regeringens beslut om till det s.k. Projekt , renovering av kulturbyggnader i . Inom ramen för Östersjösamarbetet leder en nyinrättad expertgrupp med syfte att utveckla kulturmiljösamarbetet i . På flera håll i landet har nya centrum för bygg- nadsvård etablerats. Efterfrågan på fortsatt sam- arbete och nätverksbyggande inom byggnads- vården är stor. För att ta till vara och utveckla de goda effek- terna av de särskilda sysselsättningsmedel har utgått till byggnadsvård har rege- ringen prioriterat sysselsättningsinsatser som syftar till en långsiktigt hållbar byggnadsvård (prop. 1997/98:1, utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). RAÄ kartlägger bl.a. hur mycket arbetsmark- nadsmedel som kommit kulturmiljön till del t.o.m. . förändras relationerna mellan staten och . bör därför samverkan mellan kulturmiljö- organisationen och fördjupas i syfte att verka för att de kyrkliga kulturvärdena säkerställs. Kulturmiljösektorn har arbetat aktivt med insatser inom kulturturism. De regionala muse- erna har i hög grad bidragit vid flera rikstäckande projekt, bl.a. Tidernas kyrka, Kulturhusens dag samt förberedelser i samband med regeringens satsning på Kultur i hela landet. Särskilda sats- ningar har bl.a. omfattat industrihistoriska kulturmiljöer. Effekter av de statliga insatserna Det allmänna intresset för kulturmiljön är fort- satt stort, vilket kan utläsas bl.a. i omfattningen av mediernas bevakning av området, ett ökat besöksantal till Kulturhusens dag och ett fortsatt stort antal besökare vid RAÄ:s kulturhistoriska fastigheter, bibliotek och Antikvarisk-topografiska arkivet. Flera länssty- relser redovisar därutöver ett ökat antal förfråg- ningar, bl.a. om stöd för restaurering av kultur- byggnader. De av EU medfinansierade miljöstöden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (utg.omr. 23 Jord- och skogsbruk, Fiske med anslutande näringar) har förbättrat förut- sättningarna för bevarandet av odlingslandska- pets kulturvärden. bör miljöstöden förbättras för att bl.a. ge större utbyte ur kultur- miljösynpunkt. Genom informationsinsatser som nått många brukare har medvetenheten om kulturvärden i odlingslandskapet ökat. I arbetet med har kultur- arvsområdet särskilt uppmärksammats, inte minst när det gäller kulturturism. Genom får förutsättningarna för att upp- nå målen för verksamhetsområdet bedömas ha förbättrats, särskilt när det gäller att levandegöra kulturarvet och stärka den kulturella identiteten. Länsstyrelserna Under har länsstyrelserna framför allt prioriterat arbetet med jordbrukets miljöstöd, kyrkliga kulturminnen, byggnadsvård samt fornminnesärenden. Ett flertal länsstyrelser har arbetat med strategier och program för kulturmiljöarbetet i länet. I detta arbete har läns- styrelserna i hög utsträckning tagit fasta på och utvecklat kulturmiljöns särskilda prägel och identitet i den egna regionen. Ärenden om byggnadsminnen har generellt getts låg prioritet. Detta överensstämmer i stort med länsstyrelser- nas prioriteringar föregående budgetår. Ansvaret för prövning av ärenden om kyrkliga kulturminnen fördes över från RAÄ till länsstyrelserna. På regeringens uppdrag har RAÄ gjort en utvärdering av förändringen vilken visar att reformen gett goda resultat. Ärendena handläggs närmare dem de berör och besluten är av god kvalitet. Länsstyrelserna har svarat för den regionala administrationen av kulturmiljöstödet inom ramen för jordbrukets miljöprogram. Genom länsstyrelsernas utbildningar inom ramen för mångfald har ett stort antal brukare getts fördjupade kunskaper om bl.a. odlingslandskapets historiska innehåll. Miljöstödsarbetet har inneburit att den tvärsek- toriella samverkan inom länsstyrelserna för- djupats. Kulturmiljö och kulturarv har i allt högre grad integrerats i strategier för regio- nal utveckling. Ett antal länsstyrelser bedöms ha hunnit långt i detta arbete. Länsstyrelsernas kulturmiljöfunktioners bidrag till arbetet med har minskat eftersom huvuddelen av besluten fattades . Enligt regeringens bedömning har kultur- miljöfunktionernas bidrag till länsstyrelsernas samlade verksamhet för regional utveckling och en god livsmiljö generellt sett stärkts. De utöka- de resurser och den överföring av beslutande- rätten som har tillförts området har inneburit bättre förutsättningar för länsstyrelserna att arbeta utifrån ett helhetsperspektiv på det regio- nala kulturarvet.