prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Internationellt forskningssamarbete Stora delar av den svenska forskningen bedrivs i internationellt samarbete. Merparten av detta sker genom att forskare på ad hoc-basis deltar i samarbetsprojekt med forskare i andra länder. deltar även i formaliserat samarbete inom en rad internationella forskningsorganisationer. Dessa organisationers verksamhet avser till största delen naturvetenskaplig och teknisk forskning och motiveras av forskningens komplexitet och av behovet av utrustning som är så dyrbar att ett enskilt land inte kan bära kostnaderna. Genom deltagandet i dessa organisationer ges svenska forskare möjlighet att delta i avancerad forskning inom främst fysik, men även biologi, kemi och teknik. Bland dessa organisationer kan nämnas den , som bedriver grundforskning inom hög- energifysik. är även medlem i det europeiska sydobservatoriet , som driver ett astronomiskt observatorium i samt i den europeiska synkrotronljuskällan ESRF som ger fysiker, kemister och biologer möjlighet till grundläggande materialforskning. Medlemskapet i EMBL ger bl.a. möjlighet till deltagande i molekylärbiologiska utvecklingsprojekt. deltar även i rymdforskningssamarbetet inom den . Betydande resurser avsätts för deltagandet i dessa organisationer och det är angeläget att kontinuerligt pröva balansen mellan nationella forskningsresurser och medel för formaliserat internationellt samarbete. I syfte att öka möjligheterna till sådan prövning har de myndigheter som utgör nationella kontaktorgan fått i uppdrag att till regeringen lämna en bedömning av avvägningen mellan resurserna för deltagande i sådant forskningssamarbete och nationella åtaganden. kommer att konsultera en bred krets av forskare för att få ett bättre underlag för sådana avvägningar. Resultatet av dessa konsultationer kommer att rapporteras till regeringen. Forskningssamarbete inom EU Redan tidigt startade EU olika verksamheter på forskningsområdet, bl.a. genom inrättandet av unionens gemensamma forskningscentra. Forskningsbudgeten har vuxit kontinuerligt. Metoden att samla olika forskningsaktiviteter i fleråriga ramprogram har dock endast funnits och den tillämpades första gången konsekvent i det nu snart avslutade fjärde ramprogrammet. I och med vidgades också inriktningen av forskningssamarbetet utöver det ursprungliga syftet att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för den europeiska industrins konkurrenskraft. Det svenska deltagandet har ökat kraftigt under det fjärde ramprogrammet jämfört med tidigare ramprogram. deltar i cirka 1500 projekt enbart inom de tematiskt inriktade programmen. I ungefär två tredjedelar av dessa deltar universitet och högskolor. Det svenska deltagandet, räknat i antalet projekt, är högst inom bioteknik och biomedicin, socio- ekonomisk forskning och inom området standard, mätning och provning. Budgetmässigt ligger för svensk del tyngdpunkten på informationsteknik, bioteknik samt jordbruk och fiske. En positiv trend är att de små och medelstora företagens deltagande ökar. andel av budgeten till ramprogrammet uppgår till av den totala budgeten för ramprogrammet om 13,215 miljarder ECU , vilket motsvarar ca . beräknas få tillbaka ca eller . Av detta går ca till universitet och högskolor, till institut, till stora företag och till små och medelstora företag. Det fjärde ramprogrammet upphör med utgången av . pågår förhandlingar om ett femte ramprogram för perioden 2002. Vid rådsmötet enades rådet om en gemensam ståndpunkt. Denna har beretts med parlamentet och förlikningsförhandlingar pågår. Målet är att rådet skall kunna fatta beslut om ramprogrammet . Arbetet med delprogrammen pågår . Också för dessa förhandlingar är målet att rådet skall kunna fatta beslut så att ramprogrammet skall kunna träda 1999. Parallellt pågår även förhandlingar om det femte ramprogrammet inom Euratom-samarbetet . Det nya ramprogrammet avses bli mer probleminriktat jämfört med föregående program som var disciplin- eller sektorsinriktade. Det skiljer sig också från de tidigare ramprogrammen genom att antalet delprogram är avsevärt färre. De tematiska delprogrammen är indelade i nyckel-områden, generiska teknologier och infrastrukturåtgärder. Dessa är: - Livskvalitet och bevarande av biologiska resurser, - ett användarvänligt informationssamhälle, - konkurrenskraftig och hållbar tillväxt samt - energi, miljö och hållbar utveckling (i praktiken två program, ett för energi- och ett för miljöfrågor). I arbetet med det femte ramprogrammet har vikten av förenklingar av de administrativa processerna samt kravet på ökad öppenhet betonats. En särskild del av ramprogrammet ligger under och omfattar forskning dels kring termonukleär fusion, dels kring energisystem relaterade till nukleär fission. Verksamheten inom fusionsprogrammet utgör också EU:s bidrag till det stora projekt som påbörjats av EU, , och gemensamt med sikte på att undersöka möjligheterna att projektera och bygga en internationell försöksreaktor för fusion (ITER). Enligt det avtal som tidigare ingåtts mellan parterna skulle projekteringsfasen vara avslutad och ett beslut därefter kunna tas om att eventuellt gå vidare. Främst på grund av de mycket höga kostnader som är förknippade med projektet storleksordningen har beräknats för att bygga anläggningen och driva den har parterna kommit överens om att förlänga det nuvarande avtalet om projekteringssamarbete . Det blir alltså inte aktuellt att ta ställning till förrän om . Inför förhandlingarna om femte ramprogrammet fastställde ett antal prioriterade områden. Bl.a. framhölls miljöområdet, särskilt frågor om global förändring, klimat och biologisk mångfald, men också energi, skogsforskning, landtransporter samt humaniora och samhällsvetenskap. Dessutom prioriterades särskilda åtgärder för att förenkla de små och medelstora företagens deltagande i ramprogrammet. I ministerrådets gemensamma ståndpunkt återfinns samtliga punkter som har framfört. Bl.a. bildas ett tematiskt program för miljö och energi, ett särskilt nyckelområde för global förändring, klimat och biologisk mångfald samt ett särskilt nyckelområde för humaniora och samhällsvetenskap. Skogsfrågorna och landtransportfrågorna synliggörs genom att kombineras med redan befintliga nyckelområden. Önskemålet att förenkla för de små och medelstora företagen är högt prioriterat av de flesta medlemsländerna. Den nationella organisationen för EU- forskningssamarbetet bör förändras med anledning av den förändrade strukturen för det femte ramprogrammet. Programkommittéernas arbete kommer att handla mer om strategiska frågor och mindre om projektbedömningar. Därför bör i högre grad än tidigare delta i programkommittéarbetet. Programkommittéledamöterna kommer att representera departement och myndigheter. av högre utbildning och forskning (STINT) skall enligt sina stadgar bl.a. ge kompletteringsfinansiering för deltagande i EU:s fjärde ramprogram. Stiftelsen har fattat principbeslut om att endast inledningsvis ge kompletteringsfinansiering under det femte ramprogrammet och då endast till universitet och högskolor. Detta beslut får omedelbara konsekvenser för forskningsinstituten och senare även för forskare vid universitet och högskolor. Beslutet har väckt starka negativa reaktioner från forskare, myndigheter och institut. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen i denna fråga. anordnade med svenskt värdskap en konferens som behandlade samspelet mellan forskningen/forskarsamhället och beslutsfattarna. Diskussion och redovisning byggdes upp kring tre teman av global betydelse. Dessa var biologisk mångfald, markanvändning och livsmedelsproduktion samt utnyttjandet av havsresurserna. Denna konferens kan utgöra början på en positiv utveckling där i ökad utsträckning verkar för att främja internationellt forskningssamarbete kring globala frågor som har stor social betydelse. Regeringen kommer att aktivt arbeta för en sådan inriktning av det kommande arbetet. Nordiskt forskningssamarbete Inom ramen för det pågår ett arbete som syftar till att medlemsländerna skall besluta om en långsiktig forskningspolitisk strategi. Strategin kommer att innefatta former för initiering, prioritering och beslut om nya tidsbegränsade program med tyngdpunkt på tvärvetenskapligt och sektors- övergripande forskningssamarbete. Vidare kommer strategin sannolikt att innehålla utvecklade och nya modeller för kvalitetssäkring och evaluering samt finansiering av forskningsprojekten, liksom en reglering av ansvarsförhållandena mellan de olika aktörerna inom den nordiska forskningssektorn. Beslut om den nordiska forskningspolitiska strategin kommer att fattas . Forskningsstiftelserna bildades sammanlagt elva stiftelser med de tidigare löntagarfondsmedlen som kapital. I samband därmed donerades också medel till Stiftelsen för att främja kulturvetenskaplig forskning. Av stiftelserna har sju till ändamål att främja forskning och därtill anknytande verksamhet. Två s.k. stiftelsehögskolor inrättades, nämligen och Stiftelsen . Vidare inrättades Stiftelsen och Stiftelsen . Vid utformningen av stiftelseförordnandena eftersträvades en ordning som skulle säkerställa att riksdag och regering inte fick någon kontroll över stiftelsekapitalet. Den dåvarande socialdemokratiska oppositionen motsatte sig stiftelsebildningen och anförde bl.a. att medlen borde hanteras i sådana former att offentlig insyn i verksamheten och påverkan från statsmakternas sida var möjlig. På grundval av propositionen Statliga stiftelser (prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2, rskr. 1996/97:62) antog en ändring av stiftelselagen (1994:1220). Denna ändring av lagen ger regeringen möjlighet att ändra stadgar - dock ej vad gäller ändamålet - för av staten inrättade stiftelser (6 kap. 4 a§). Med stöd av denna bestämmelse i stiftelselagen beslutade regeringen att ändra stadgarna för forskningsstiftelserna så att styrelserna i fortsättningen utses av regeringen. Ändringarna syftade till att möjliggöra ett demokratiskt inflytande över forskningsstiftelserna. Detta skulle i sin tur öka förutsättningarna för ett närmare samarbete mellan stiftelser, forskningsråd och sektorsorgan samt universitet och högskolor. De samlade tillgångarna för , och kompetensutveckling, , av högre utbildning och forskning, och allergiforskning samt (kulturvetenskapliga donationen) uppgår till ca . Tillkomsten av forskningsstiftelserna och deras ändamål och verksamhet har bidragit till att finansieringen av forskningen i i alltför hög grad är uppdelad på olika aktörer. Detta resulterar i överlapp i finansieringen, oklar ansvarsfördelning och svåröverskådlighet. Möjligheterna att driva en forskningspolitik med ett rationellt utnyttjande av nationens samlade resurser tas ej tillvara. i I den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) har regeringen redovisat skälen för att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i . Den modell som med framgång prövats i vid och liknande institut i andra länder kan tjäna som förebild för institutet. Modellen innebär bl.a. att institutet huvudsakligen skall ägna sig åt uppdragsforskning men även ta emot uppdrag att utveckla nya produkter och processer, från idé till färdig prototyp. Verksamheten skall i ett rikstäckande perspektiv komplettera andra existerande satsningar vid industriforskningsinstitut och vid universitet och högskolor. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:49) med förslag till tilläggsbudget för /96 anmälde regeringen sin avsikt att utreda möjligheterna att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i . beslutade att en engångssumma på skulle ställas till förfogande, varav anvisades på tilläggsbudget och skulle användas av redan anvisade medel /96 under anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Utredningen antog namnet Utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i och överlämnade sitt betänkande Ett tekniskt forskningsinstitut i (SOU 1997:37) till regeringen. beslutade med anledning av budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i med inriktning mot mikroelektronikbaserade system. Regeringen anförde i propositionen att principen bör vara att institutet erhåller statlig basfinansiering, men att den huvudsakliga finansieringen efter ett inledande uppbyggnadsskede, bör utgöras av uppdragsforskning och utvecklingsarbete med medel från näringslivet. En utgångspunkt är att de som staten engångsvis ställt till förfogande skall användas under hela uppbyggnadsskedet för investeringar och initiala driftkostnader. En organisationskommitté tillsattes för att förbereda institutet och dess verksamhet. lämnade sitt förslag till regeringen angående associationsform, budget för verksamheten fram till dess att forskningsinstitutet etableras samt en investeringsplan för budgetåren 1998 2000. Kommittén föreslog att verksamheten skall organiseras i ett av staten inledningsvis helägt aktie-bolag. Enligt kommittén är de starkaste skälen för denna bedömning nödvändigheten att skapa förutsättningar för ett nära och förtroendefullt samarbete med främst de mindre och medelstora företagen samt att få till stånd ett djupare engagemang från näringslivets sida genom ett direkt delägarskap i institutet. Regeringen delar organisationskommitténs bedömning. Denna kommer till uttryck i propositionen Nya högskolor m.m. (prop. 1997/98:114). Med anledning av propositionen beslutade att godkänna att regeringen använder medel som har anslagits för ett tekniskt forskningsinstitut i till att bilda ett aktiebolag inom vilket institutets verksamhet skall bedrivas (bet. 1997/98:UbU17, rskr. 1997/98:271). Aktiebolaget är nu under bildande. Av propositionen framgår att regeringen anser att staten bör bära huvuddelen av kostnaderna i uppbyggnadsskedet av verksamheten och att näringslivet bör vara majoritetsägare i bolaget. Verksamheten kommer att utvärderas efter uppbyggnadsskedet. 7.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 713 2 220 2 374 2 218 2 340 2 337 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten inom forskningsområdet utvecklas enligt de målsättningar och riktlinjer som har fastställts. Besparingarna inom forskningsrådens verksamhet under innevarande budgetår har i huvudsak kunnat kompenseras genom en förbättrad samverkan mellan råd och forskningsstiftelser. Forskningssystemet har tillförts ytterligare resurser genom forskningsstiftelsernas verksamhet. Större förändringar De av beslutade målen för forskningen och riktlinjerna för forskningspolitiken följs upp på olika sätt. Regeringen har bl.a. tillsatt parlamentariska utredningar för att belysa vissa särskilt viktiga frågor samt givit myndigheterna i uppdrag att arbeta med olika centrala forskningspolitiska frågor. Prioriteringar för Satsningen på forskning och utveckling fortsätter för att bidra till en hög kunskaps- och kompetensnivå i samhället. De offentliga forskningsresurserna skall utnyttjas effektivt, bl.a. genom en ökad samverkan mellan forskningsfinansiärer samt en kontinuerlig avvägning mellan internationella och nationella forskningsresurser. 7.3 Resultatinformation Forskningsrådens, () och Rymdstyrelsens del av de effektmål som tidigare redovisats är att forskningen skall - vara av högsta vetenskapliga kvalitet, - utgöra bas för kompetensuppbyggnad, kunskapsöverföring och tillämpningar i samhället och därigenom främja kulturell, social och ekonomisk utveckling, - bidra till samhällets omställning mot en hållbar utveckling, - bidra till en hög utbildningsnivå och kritiskt tänkande samt - stödja det internationella samarbetet och bidra till lösningar av globala problem. Råden skall även främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt verka för att information om forskning och forskningsresultat sprids. Råden skall utvärdera den forskning till vilken de har fördelat medel och därvid särskilt bedöma forskningens kvalitet och dess relevans för samhället och forskningens utveckling. Råden skall också undersöka vilka forskningsbehov som är angelägna inom olika samhällsområden, redovisa resultaten av dessa undersökningar samt ta initiativ till och främja forskning som behövs för att tillgodose sådana behov. FRN har till uppgift att ta initiativ till och stödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt, vilket ofta innebär ett tvärvetenskapligt angreppssätt, samt främja information om forskning och forskningens roll i samhället. FRN skall även främja jämställdhets, kvinno- och genusforskning. Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till utvecklingen av svensk rymdforskning och näringsverksamhet på högsta internationella nivå. Resultatbedömning och slutsatser För infördes vissa nya verksamhetsmål för forskningsråden, FRN och Rymd-styrelsen inom verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser. Myndigheterna skall t.ex. ägna ökad uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans samt stödja forskning som är strategisk för såväl forskningens utveckling som samhällets behov. Myndigheterna skall även stödja tvärvetenskaplig forskning, både över ämnes- och sektorsgränser. Myndigheterna skall prioritera förnyelsen inom forskningen, rikta särskild uppmärksamhet mot den internationella anknytningen, öka antalet internationella utvärderingar av svensk forskning, förstärka informationen om forskning och forskningsresultat samt verka för jämställdhet vid granskning av ansökningar om och fördelning av forskningsmedel. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att myndigheternas resultatredovisningar kan vidareutvecklas. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt myndigheterna att eftersträva att de kvantitativa delarna av resultatredovisningen utformas utifrån en, mellan myndigheterna överenskommen, enhetlig redovisningsmodell. Myndigheterna har redovisat vilka åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma en sådan redovisningsmodell. Resultatet av arbetet skall tillämpas i myndigheternas årsredovisningar för . Av myndigheternas redovisning av vidtagna åtgärder framgår att de har tagit fram en enhetlig modell för några av rådens kärnområden, nämligen bidrag till forskningsprojekt och tjänster. De områden som har valts ut täcker, enligt myndigheterna, in en betydande del av rådens anslagsmedel. Regeringen ser positivt på resultatet av myndigheternas arbete och kommer att följa upp hur den framtagna modellen kommer att användas i årsredovisningarna avseende . Med den modell för resultatredovisning som myndigheterna beskriver ökar förutsättningarna för överblick och jämförelser mellan dem. Nedan följer en sammanfattande redovisning av forskningsrådens, FRN:s och Rymdstyrelsens redovisningar utifrån verksamhetsmålen för . Vetenskaplig kvalitet och utvärderingar av forskning En viktig kontroll av den svenska forskningens vetenskapliga kvalitet sker genom rådens kontinuerliga utvärderingar av forskning. har t.ex. FRN gjort en utvärdering av försöksverksamheten med stöd till forskarskolor. Vidare har en utvärdering inletts av FRN:s stöd och initiering av kvinno- och jämställdhetsforskning/genusforskning. har för perioden 1997 följt ett fastställt utvärderingsprogram för pedagogik, litteraturvetenskap, kulturgeografi och nordiska språk. MFR har i samverkan med andra forskningsfinansiärer genomfört en internationell utvärdering av epidemiologi, vilken slutfördes . En internationell utvärdering av området hjärt- och kärlsjukdomar pågår. genomförde NFR sex internationella utvärderingar, varav två behandlade nationella forskningsanläggningar. Verksamheten vid dessa anläggningar ansågs vara av hög internationell kvalité men några aspekter av organisatorisk karaktär bör enligt utvärderingen förbättras. De fyra övriga utvärderingarna behandlade ämnesområdena mineralogi, fusionsforskning, analytisk kemi samt plasma- och rymdfysik (tillsammans med Rymdstyrelsen). utvärderade TFR sina arbets- och anslagsformer med hjälp av internationella experter. En utvärdering av datavetenskap har initierats och kommer att utföras . Rymdstyrelsen gör dessutom en årlig granskning av det nationella rymdforskningsprogrammet i samband med granskningen av ansökningarna. Samtliga myndigheter har intensifierat arbetet med utvärderingar av olika forskningsområden. Utvärderingarna, där internationell expertis ofta anlitas, utgör en god grund för att bedöma kvalitén i den svenska forskningen, dess styrka och svagheter, som strukturella problem ofta uppmärksammas. Det har bl.a. gällt vissa brister i forskarrörlighet och förnyelse av forskningen. Statistik som rör publicering och citering av vetenskapliga artiklar är ett annat mått som kan användas för att bedöma den svenska forskningen i ett internationellt jämförande perspektiv. Publiceringen i internationellt erkända tidskrifter och andelen artiklar som publiceras tillsammans med forskare vid andra högskolor i landet och i utlandet, inte minst EU, har ökat starkt inom många områden. Sammantaget visar utvärderingar och publiceringsstatistik att den svenska forskningen ligger vid forskningsfronten inom många ämnesområden. Förnyelse inom forskningen Myndigheterna skall prioritera förnyelsen inom forskningen samt bidra till ökat samarbete mellan forskare, ökad rörlighet av forskare mellan institutioner och lärosäten samt prioritera stödet till yngre forskare. Myndigheterna redovisar olika exempel på förnyelsearbete. FRN och råden har enats om att successivt öka andelen eget projektstöd till unga forskare och stimulera uppbyggnaden av nationella och internationella nätverk. Myndigheterna främjar också ökad internationell rörlighet för forskare genom ut-bytesavtal med andra länder, bidrag för forskning i utlandet, resebidrag, postdoktorstipendier och bidrag till metodikstudier för doktorander. Myndigheternas insatser för förnyelse av forskningen sker även genom stöd till forskarrekryteringen och genom bidrag till nya forskare eller nya projektinriktningar. I syfte att stärka forskningens förnyelse uppdrog regeringen åt forskningsråden inom verksamhetsområde och Rymdstyrelsen att, i samråd med och Skogs- och Jordbrukets forskningsråd, utarbeta ett samlat program för ökat stöd till yngre forskare. Uppdraget har redovisats till regeringen. I sin rapport konstaterar forskningsråden att en betydande del av forskningen vid universitet och högskolor i sin praktiska del utförs av yngre forskare. Enligt forskningsråden är de yngre forskarna ofta medsökande vid ansökningar till råden om projektstöd, men de ansöker inte själva i lika hög grad. Den forskningspolitiska målsättningen är att yngre forskare i högre utsträckning bör ges en egen ställning och ett eget ansvar i forskningsprocessen. Forskningsråden har ett flertal olika sätt att stödja yngre forskare, t.ex. anställningar och projektstöd. Råden föreslår att andelen bidrag till yngre forskare skall öka, liksom olika åtgärder för att främja rörlighet och internationell anknytning. Anställningar som forskare och forskarassistent har blivit mer attraktiva som rekrytering till en fortsatt forskarkarriär. Forskningsråden föreslår en ändring av regelverket för anställningar som forskare och forskarassistent vid forskningsråden så att dessa i ökad utsträckning kan tillfalla yngre forskare. Regeringens bedömning är att svensk forskning generellt har god kvalitet men uppvisar vissa brister i vetenskaplig förnyelse. Etablerade forskningsinriktningar tenderar att dominera, eftersom yngre forskare har svårt att erhålla finansiering för egna projekt med nyskapande inriktning.