prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Biblioteken vid dessa hög- skolor sköter således högskolornas vetenskapliga informationsförsörjning och tillhandahåller tjän- ster åt det omgivande samhället lokalt, regionalt och nationellt. Mot bakgrund av det nämnda bedömer regeringen att det inte finns skäl att ändra bibliotekslagen i denna del. Frågan om en eventuell ny bestämmelse i lagen som anger huvudmännens ansvar för att upprätta planer för sin biblioteksverksamhet övervägs i . Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att statens nuvarande insat- ser på området är av stor betydelse för att upp- rätthålla bredd och kvalitet i litteraturutgiv- ningen, öka tillgängligheten och främja läs- ningen. Det är ännu för tidigt att bedöma effekterna i statistiskt material av statens utökade satsningar . Statens kulturråds utvärdering av de utökade insatserna beräknas vara klar eller bör- jan av . Utvecklingen på området visar dock att de statliga insatserna inte är tillräckliga. Som redovi- sades i propositionen Litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86) har läsandet bland barn och unga minskat och endast en relativt liten del av den utgivningsstödda litteraturen når ut till all- mänheten. Många kulturtidskrifter har vidkänts ett stort prenumerationsbort- fall. Dessutom är utvecklingen för en rad bok- handlar oroande. Framför allt servicebokhandlar med låg omsättning har en skör ekonomisk ställning. Bokhandeln är utsatt för hård kon- kurrens och ökade krav ställs på teknisk utrustning som vissa bokhandlar inte har möjlighet att investera i. Kunskapen om bok- och tidskriftsmarknaden måste förbättras och fördjupas så att effekterna av statens insatser kan följas upp. Svenska språknämndens rapport visar på en oroande tendens som skulle kunna leda till att svenska språkets ställning försvagas. Det finns därför anledning att med utgångspunkt från nämndens förslag till handlingsprogram gå vidare i arbetet med att främja svenska språket. Regeringen vill för information redovisa följande rörande arbetet med att främja svenska språket. En första åtgärd är att etablera språkfrågorna som ett prioriterat område. Ut- gångspunkten bör vara att svenska språket bevaras som ett samhällsbärande och komplett språk i och att det förblir ett officiellt språk i EU. Som målsättning bör gälla att alla samhällsmedborgare får tillgång till god under- visning i svenska, att undervisning som grund- princip sker på svenska, att det finns ett varierat och rikligt utbud av kultur på svenska, att forsk- ning och vård av svenska språket håller hög kva- litet, liksom att språkvårdare, tolkar och över- sättare finns att tillgå. Radio och TV har en särskilt viktig roll i sammanhanget. För att svenska språket skall fungera som en brygga mellan människor är det nödvändigt att öka toleransen för den svenska som inte talas helt perfekt eller talas med utländsk brytning. Regeringen anser att särskilda insatser bör genomföras för att stärka den svenska språkvården. Som redovisades i vårpropositionen (prop. 1997/98:150) avser regeringen att genomföra ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Regeringen föreslår under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning att avsätts 2000 för ändamålet. En av punkterna i pro- grammet innebär att de nationella målen skall nås i alla skolor. Därför måste arbetet intensifieras med att förbättra och säkra utbildningens kvali- tet i alla skolformer. Särskilda insatser skall göras för att ge goda kunskaper i det svenska språket från tidig ålder. Även medel till insatser för att främja kulturen i skolan skall avsättas inom ramen för de 110 miljo- ner kronorna. Dessutom föreslår regeringen under utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning att medel fördelas för särskilda utbildningsinsatser i storstadsregioner med stor andel invånare med invandrarbakgrund. Medlen skall bl.a. användas för språkutveckling i skolan. Flera av de frågor som behandlas i nämndens förslag till handlingsprogram måste analyseras och beredas ytterligare. Ett sådant arbete kom- mer att påbörjas . 6.4 Revisionens iakttagelser eller andra revisorer har inte lämnat några invändningar. 6.5 Anslag C1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet Tabell 6.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 36 872 1999 Förslag 35 740 2000 Beräknat 36 872 2001 Beräknat 37 853 Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek och förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Från anslaget utgår dessutom statsbidrag till tre allmänna lånecentraler, en invandrarlånecentral samt ett depåbibliotek. Medel under detta anslag fördelas av . Syftet med bidraget är i första hand att bibe- hålla fjärrlånefunktionen och att stödja utveck- lingsverksamhet. Bibliotekslagen (1996:1596) innehåller be- stämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. Regeringens överväganden Resultatinformation Tabell 6.2 Anslagets fördelning 1995/96 12 mån 1997 Verksamhetsbidrag 22 820 420 23 800 000 Utvecklingsbidrag 2 633 127 2 600 000 Lånecentraler och depåbibliotek 11 082 000 Totalt 36 102 797 37 482 000 Större delen av verksamhetsbidragen gick till de 24 länsbiblioteken som har ett ansvar för att bistå folkbiblioteken i respektive län med komplette- rande medieförsörjning och andra regionala bib- lioteksuppgifter. De tre statliga lånecentralerna, Invandrarlånecentralen och Depåbiblioteket har nyckelroller när det gäller den kompletterande medieförsörjningen i landet. Med det statliga bidragets hjälp har det byggts upp samlingar, kompetens och transportlösningar i län eller regioner. Statens kulturråds och Kungliga bib- liotekets kartläggning av fjärrlåneförmedlingen vid folk- och forskningsbiblioteken visar att folkbiblioteken förmedlade ca 366 500 fjärrlånade böcker och kopior till sina låntagare. Länsbiblioteken är den första länken i fjärrlånekedjan och levererar närmare tre fjärde- delar av fjärrutlånen till folkbiblioteken. Läns- bibliotek, lånecentraler och depåbibliotek svarar gemensamt för av folkbibliotekens fjärrlån. Resterande lånas ut av forskningsbiblio- teken. ökade fjärr- lånen totalt . Ökningen av fjärrlån går förhållandevis parallellt med utlåningsökningen totalt. Kartläggningen visar att huvuddelen av fjärrlånen, teknikutvecklingen till trots, fort- farande gäller böcker. användes av utvecklings- bidragen för någon form av verksamhet med informationsteknik inom folkbibliotek. Ett antal länsbibliotek har t.ex. erhållit medel för utbild- ning av sin bibliotekspersonal. Kompetens- höjningen har haft till effekt att folkbiblioteken intensifierat sina satsningar att ge allmänheten tillgång till informationstekniken. Vidare har ett länsövergripande projekt med LL-verksamhet i och fått fortsatt bidrag, liksom försök med finskspråkig litteratur resp. samiskt mobilbibliotek. av utvecklingsbidragen gick till projekt för barn och ungdomar. Bidrag till folkbibliotekens verksamhetsut- veckling har även utgått från anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (se avsnitt 4.6). fördelade sammanlagt till olika ändamål såsom kunskapsspridning genom ny informationsteknik, lokalupprustning, sam- verkan och marknadsföring i syfte att nå nya grupper av biblioteksbesökare, årliga bidrag till , kommuns bok- buss i norra gränsområdet och biblioteksverk- samheten bland svenskar i utlandet m.m. Genom utvecklingsbidrag har länsbiblioteken möjlighet att utveckla nya idéer och metoder, som annars inte skulle ha kommit till stånd. Utvecklingsprojekten väcker i regel stort nationellt intresse, och får därigenom en spridningseffekt även i andra delar av landet. Slutsatser Regeringen bedömer att det statliga stödet används på ett effektivt sätt och ger tillfredsstäl- lande resultat. Statens insatser bidrar till en väl fungerande biblioteksverksamhet och är betydel- sefulla för folkbibliotekens utveckling. Inrikt- ningen på statens bidrag till folkbibliotek bör därför i stort vara oförändrad . Regeringen föreslår i denna proposition att statliga bidrag till i bör anslås . (Se anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, avsnitt 4.6) Tabell 6.3 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 36 872 Pris- och löneomräkning + 749 Överföring till anslaget A4 - 1 881 Förslag 1999 35 740 C2 Litteraturstöd Tabell 6 4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 64 243 1999 Förslag 89 167 2000 Beräknat 90 743 2001 Beräknat 92 435 Under anslaget anvisas medel för stöd till utgiv- ning av litteratur enligt förordningen (1993:449) om statligt litteraturstöd. Frågor om utgivnings- stöd prövas av . Inom ramen för utgivningsstödet utgår även medel för utgivning av klassisk litteratur för skolans behov, utgivning av , till , och till stöd för författarverkstäder. Vidare utgår från anslaget stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek, stöd till En bok för alla AB för utgivning och spridning av kvali- tetslitteratur till lågpris enligt avtal mellan staten och bolaget, samt stöd till för översättning av finsk facklitteratur till svenska. anvisades även engångsvis för läsfrämjande verksamhet under anslaget. Anslagssparandet på hänför sig till att det för vissa stödordningar inom utgivningsstödet lämnas förhandsbesked om stöd men att utbetalning av bidrag sker först efter utgivning. Förlagen har mellan ett och på sig att fullfölja utgivningen. Bestämmel- serna för anslaget medför således att ett visst anslagssparande uppkommer . Utgifts- prognosen för visar på ett anslags- sparande på . Regeringens överväganden Resultatinformation Under utgick utgivningsstöd med sammanlagt till 749 titlar. Dessa fördelades på 183 förlag, varav 6 förlag erhöll stöd med mer än , 43 för- lag fick mer än och övriga 134 förlag fick mindre belopp. Antalet ansökningar om utgivningsstöd har ökat fram , då denna trend bröts. I jämfö- relse med /96 (12 mån.) minskade antalet ansökningar med 98 st. av beviljade medel går till litteratur- kategorierna svensk skönlitteratur, barn- och ungdomslitteratur och facklitteratur för vuxna. Dessa står också för det största antalet ansök- ningar. var det 269 kommuner som uppfyllde villkoren för det nya statsbidraget för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Dessa fick bidrag med . Statsbidrag utgick i förhållande till kommunernas befolkningsstorlek. En första utvärdering av det nya stödet kommer att påbörjas av . Den bedömning som kan göras är att stödet varit framgångsrikt. Trots krav på kommunerna, som följer av stödet, är efterfrågan stor. Det engångsvisa anslaget på till läsfrämjande verksamhet har fördelats till 98 projekt. I de flesta av projekten är föreningslivet involverat. Studieförbunden står bakom en dryg tredjedel av de ansökningar som fått bifall. I andra ingår de i samarbete med bibliotek, skola och barnomsorg. Föräldraföreningar, bokhand- lar, kulturföreningar, folkhögskolor, pensio- närsföreningar, invandrarföreningar och Före- ningen mot läs- och skrivsvårigheter är andra samarbetspartner. Medlen har i huvudsak förde- lats till lokala projekt runt om i landet. En bok för alla AB:s centralombud var 83 personer, vilket är en ökning med fem ombud . Centralombuden, som svarar för bokförsörjningen inom sina regioner och rekryterar bokombud på arbetsplatser och i föreningslivet, hade ca 2 000 egna bokombud. En bok för alla AB har fortsatt ett på- börjat arbete med att bygga upp ett Barnens första bibliotek. Ett stort antal förskolor och dagis införskaffade hela . En bok för alla medverkade också till att 16 nya arbetsplats- bibliotek byggdes upp . Allt fler kommunala bibliotek har dessutom engagerat sig som återförsäljare av En bok för alla och vid utgången av var antalet återförsäljande bibliotek 75. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen under anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning och fått avsedda effekter. Ytterligare förstärk- ningar på området behöver dock göras i enlighet med propositionen Litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Nuvarande litteraturstöd är fram- för allt inriktat på utgivningsstöd till förlag. Undersökningar har visat att endast en relativt liten del av den utgivningsstödda litteraturen når ut till allmänheten. Det nuvarande utgivnings- stödet bör därför utvidgas med 17 800 000 kro- nor för att även omfatta distribution till folkbib- liotek och bokhandel. skall informa- tionen om kvalitetslitteraturen förbättras. Sär- skilda marknadsföringsinsatser blir ett viktigt komplement till det nya distributionssystemet. Vidare kommer ett nytt stöd för läsfrämjande verksamhet, liknande det , att införas för att motverka den utvecklingstendens som visar att barn och unga läser allt mindre. Anslaget bör för läsfrämjande insatser och marknadsföring av kvalitetslitteratur tillföras . Förslagen finansieras inom den ram som tidigare avsatts för nämnda propo- sition. Tabell 6.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 64 567 Reform, distributionsstöd +17 800 Reform, läsfrämjande + 6 800 Förslag 1999 89 167 C3 Stöd till kulturtidskrifter Tabell 6.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 19 897 1999 Förslag 20 400 2000 Beräknat 20 750 2001 Beräknat 21 155 Anslaget disponeras för produktionsstöd och utvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter. Frågor om stöd prövas av i enlighet med nämnda förordning och förordning (1988:676) med instruktion för . Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i tid- skriftsutbudet. skall genom utvecklingsinsatser minska enskilda tid- skrifters behov av produktionsstöd. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet tidskrifter som ansöker om bidrag är i det närmaste över åren. ansökte 244 tidskrifter om stöd. Av dessa bevil- jades 135 tidskrifter bidrag med belopp på . Enligt Statens kultur- råds redovisning sker en försiktig nedtrappning av antalet stödmottagare som utveck- lingsbidrag utgår. Bidrag till tidskrifter för inläs- ning på kassett har utgått till 26 tid- skrifter. Verksamhetsbidrag har vidare utgått till tidskriftsverkstäder i med . Informationsverksamheten om kulturtidskrif- terna har fortsatt genom bl.a. en tidskriftskatalog och riktad information till biblioteken om kulturtidskrifternas verksamhet. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragen har använts i enlighet med de riktlinjer som angivits och att det statliga stödet till kulturtidskrifter har gett önskvärda effekter. Insatserna är dock inte till- räckliga. Många kulturtidskrifter har vidkänts ett stort prenumerationsbort- fall. Bibliotekens prenumerationer är för många tidskrifter avgörande för deras fortsatta utgiv- ning och indirekt främjar biblioteken även kul- turtidskrifternas möjlighet till marknadsföring. I enlighet med propositionen Litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240) inrättas ett nytt statligt pre- numerationsstöd som innebär att kommunala bibliotek erbjuds att gratis prenumerera på fem av de kulturtidskrifter som erhållit statligt tidskriftsstöd. skall dessutom få ett utvidgat uppdrag att producera en kultur- tidskriftskatalog på Internet med ansvar för utveckling liksom marknadsföring och informa- tion. För dessa insatser föreslår regeringen en ökning av anslaget med . De kulturtidskrifter som har kommit i fråga för kassettproduktionsbidrag är de som erhållit kulturtidskriftsstöd (förlusttäckningsbidrag) till sin tryckta utgåva och som kunnat uppvisa minst fem kassettprenumeranter. I enlighet med riks- dagsbeslut i samband med propositionen om litteraturen och läsandet skall bidraget till kas- settversionen, mot bakgrund av de läshandi- kappades behov, i fortsättningen även utgå till kulturtidskrifter som går med vinst, men som i övrigt uppfyller kraven på kulturtidskriftsstöd. Regeringen föreslår att anslaget för ökar med . Förslaget finansieras inom den ram som tidigare avsatts för nämnda proposition. C4 Stöd till bokhandeln 6.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 956 1999 Förslag 9 801 2000 Beräknat 9 974 2001 Beräknat 10 160 Under anslaget anvisas medel för kreditstöd, sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt kata- logdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln. Syftet med statens stöd till bokhandeln är att behålla och om möj- ligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bok- handeln. Bidraget fördelas av (). Från bidraget utgår även till BFI för dess kostnader för administration av den statliga stödverksamheten. Anslagssparandet uppgår till och har sin grund i beviljade men ännu ej utbe- talade lån. Därutöver finns i ingående reservation på anslaget C19 Stöd till bokhandeln som senast var uppförd på statsbud- geten /96. Stöd till investeringar i katalogdator utbetalas i takt med bokhandelns investeringar. Den kvarvarande reservationen hänför sig framför allt till fördröjda investe- ringar. Utgiftsprognosen 1998 beräknas till ca . Regeringens överväganden Resultatinformation Enligt BFI:s redovisning har efterfrågan på det statliga kreditstödet fortsatt att öka. har 13 kreditstöd beviljats, varav fyra i sam- band med överlåtelse, tre i samband med byte av affärslokal, fyra till renovering av eller ny inred- ning i samband med utvidgning av befintlig butikslokal och två till nyetablering. Beviljade krediter uppgår totalt till . beviljades 98 bokhandlar sorti- mentsstöd med till en sammanlagd kostnad på . Från katalogdatorstödet beviljades 52 bokhandlar driftsstöd och sex av dessa både driftstöd och investeringsstöd med sammanlagt . Den geografiska spridningen av stöden är stor. Från BFI:s egen utlåningsverk- samhet har inga nya krediter beviljats . BFI uppger att orsaken till detta är bristen på nyetableringar. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragsgivningen under anslaget skett i enlighet med fastställd inriktning och att bidragen medfört en positiv utveckling av bokhandelsbeståndet. Det statliga stödet innebär att många enskilda bokhandlar kan hålla ett bre- dare sortiment än vad som annars vore möjligt. En viss förstärkning av statens insatser bör dock göras i enlighet med vad som beslutats av riksda- gen med anledning av propositionen Litteraturen och läsandet (1996/97:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Regeringen föreslår att anslaget för ökar med för att rymma ett förbättrat kredit- och sortimentsstöd, ett nytt IT-stöd till bokhandlar samt förstärkning av administrationsbidraget till BFI. C5 Talboks- och punkt- skriftsbiblioteket Tabell 6.8 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 59 608 1999 Förslag 54 873 2000 Beräknat 58 888 1 2001 Beräknat 59 920 2 1 Motsvarar 57 873 prisnivå. 2 Motsvarar 57 873 prisnivå. Talboks- och (TPB) är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och personer med andra läs- och skrivsvårigheter med littera- tur. skall särskilt framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punkt- skriftsböcker samt ge upplysningar och råd inom sitt verksamhetsområde till främst kommunbib- liotek. har vidare en central utskriv- ningstjänst för dövblinda och synskadade punkt- skriftsläsare samt svarar för framställning av studielitteratur för högskolestuderande med syn- skador eller andra läs- och skrivsvårigheter (Medlen anvisas under utgiftsområde 15 anslaget A5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål). Till är knuten en punktskriftsnämnd som skall främja och utveckla punktskriften för syn- skadade. För Talboks- och gäl- ler förordningen (1988:341) med instruktion för Talboks- och samt för- ordningen (1985:391) om Talboks- och punkt- skriftsbibliotekets punktskriftsnämnd. Myndighetens intäkter uppgick till sammanlagt , varav utgörs av anslag under utgiftsområdena 15 och 17 och utgörs av avgifter, andra ersättningar och bidrag. Anslagssparandet på härrör sig från tidigare budgetår då TPB rationaliserade sin verksamhet. Utgiftsprognosen för visar att utgående anslagssparande kommer att uppgå till . Anslagssparandet skall användas till delfinansiering av övergången till ett nytt digitalt talboksmedium. Regeringens överväganden Resultatinformation TPB har initierat och deltagit i nya utvecklings- projekt . Antalet registrerade bibli- otek/låntagare av talböcker har ökat . Talboksutlåningen i landet har ökat och /95 . Kostnaderna per talbokslån har minskat . En kvalitetshöjning av informationsarbetet har uppnåtts. När det gäller produktion av talböcker har motsvarande av svartskriftsproduktionen (beräkningsunderlag: 13 656 böcker, broschyrer och årsböcker, enligt Svensk Bokförteckning 1996) gjorts tillgänglig på kassett . Av förvärvade talböcker lånas av titlarna ut och av facklitteraturen. är utnyttjandet av facklitteratur för barn lågt. Antalet punktskriftslåntagare har ökat och antalet punktskriftskunder har ökat . öppnade TPB en särskild punktskriftsservice till synskadade puntkskriftsläsare. Verksamheten samordnas med utskrivningstjänsten för dövblinda och mycket av materialet, främst tidskrifterna, kan nu utnyttjas av flera. Av punktskriftsproduktionen grundar sig på låntagarförslag. Alla som önskar får individuell vägledning i utökad telefonservice. Efterfrågan på taktila bilderböcker ökar. producerades tre nya taktila bilderböcker för barn. Flera av TPB:s utvecklingsprojekt har lett till internationell uppmärksamhet såsom den digitala talboken och forskningen kring bilder för syn- skadade. Den standardisering av utformningen av punktskrift, talböcker och e-textböcker, bilder och symboler som sker i TPB:s regi, innebär ökad tillgänglighet för den funktionshindrade läsaren men också att resurser kan utnyttjas bättre. Beställningsbemyndigande Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att göra beställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial som medför utgifter på högst . Tabell 6.9 Bemyndiganden Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 2 731 3 000 24 000 27 000 - 23 731 - 27 000 - 3 000 Utestående förpliktelser 2 731 3 000 3 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 11 000 11 000 3 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Regeringen bedömer att Talboks- och punkt- skriftsbiblioteket uppfyller uppställda mål och svarar för en effektiv användning av insatta resur- ser. Uppdraget för myndigheten bör därför ligga fast. Anslaget har minskat med med anledning av att anslaget har anpassats till tilldelade medel och beräknade utgifter . Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. En justering av beräkningen har gjorts för . Tabell 6.10 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 56 704 Pris- och löneomräkning + 1 062 Justering av + 107 Minskning av anslag - 3 000 Förslag 1999 54 873 C6 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Tabell 6.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 13 056 1999 Förslag 13 305 2000 Beräknat 13 531 1 2001 Beräknat 13 801 2 2Motsvarar 13 305 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 13 305 tkr prisnivå. Enligt stadgarna för nyhetsinformation och litteratur () som fastställdes av rege- ringen , har stiftelsen till ända- mål att äga och ge ut en nyhetstidning för utvecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten skall drivas utan vinstsyfte och inom ramen för avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. Det gällandet avtalet avser perioden t.o.m. . Verksamheten är inriktad på utgivning av nyhetstidningen 8 SIDOR och lättlästa böcker. Verksamheten sprids i hög utsträckning genom läsombud som ingår i marknadsfunktionen och som stiftelsen håller samman med en central resurs. Regeringens överväganden 8 SIDOR utkom med 51 nummer . Det är en utgivning i enlighet med planerna och på samma nivå . Några temanummer gavs även ut .