prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt en världsomspännande undersökning har en internationell tätposition vad gäller kunskaper både i naturvetenskap och matematik. Det finns dock en oroväckande hög andel elever på vissa program, framför allt fordons-, bygg- och industriprogrammet, med icke godkänt betyg i vissa kärnämneskurser. hade av landets 20-åringar fullbordat en gymnasieutbildning. Övergången till högskolan efter avslutad gymnasieskola har ökat från . Enligt en undersökning av har eleverna en övervägande positiv inställning till skolan. Kostnaderna per elev har ökat något. Den kommunala vuxenutbildningen har till följd av den särskilda vuxenutbildningssatsningen, , ökat mycket kraftigt i volym och även förnyats till innehåll och arbetsformer. Enligt uppgick det totala antalet personer i gymnasial vuxenutbildning till drygt 200 000. Omräknat till årsstudieplatser motsvarar detta 115 000, varav merparten i . Därutöver fanns cirka 50 000 personer i grundläggande vuxenutbildning och 9 000 i påbyggnadsutbildningar. Kommunerna har till följd av ökat andelen yrkesinriktade utbildningar. Andelen orienteringskurser har dock varit mindre än vad kommunerna planerat. Största andelen av genomförda utbildningar inom finns inom områdena språk, matematik och naturvetenskap samt samhällsvetenskap, information och data. Av deltagarna var i genomsnitt kvinnor. Andelen deltagare var och var födda utomlands. hade en tidigare utbildning motsvarande högst grundskola. Kommuner och landsting svarar för av genomförandet av all verksamhet inom gymnasial vuxenutbildning, folkbildningen för och övriga anordnare för . I en utvärdering som genomförts av på uppdrag av framgår att av deltagarna är tillfredsställda med sina studier och att var mycket motiverade att delta i utbildningen. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) har utvecklats och antalet platser har utökats. kommer verksamheten att omfatta 12 000 platser och vid fördelningen av platser skall bristyrkesområden prioriteras. Utbildningarna är till en tredjedel arbetsplatsförlagda och återfinns inom 14 olika branschområden. Tillverkningsområdet är störst med cirka 50 utbildningar och därefter IT med 46 utbildningar. Av de studerande är kvinnor och är födda utomlands. Enligt uppgifter från yrkesutbildning har drygt 700 personer avslutat utbildningen t.o.m. . Bland dessa har , enligt vad som var känt vid utbildningstidens utgång, löfte om anställning. Intresset för den grundläggande högskoleutbildningen är fortsatt stort. Antalet sökande till högre utbildning fortsätter att öka, både vad avser antalet sökande totalt och antalet nya sökande, dvs. sökande som inte varit registrerade på någon högskola. Antalet registrerade studenter ökade till drygt 300 000 /97. Ökningen av antalet registrerade studenter var procentuellt sett särskilt stor för de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Inom båda dessa områden ökade andelen kvinnor. Sammantaget har högskolorna fullgjort sina utbildningsuppdrag och enligt prognoser även . Ett kvalitetsutvecklingsarbete bedrivs inom hela högskoleområdet och följs upp kontinuerligt av . Antalet nyantagna till forskarutbildningen har ökat liksom antalet aktiva i forskarutbildningen och antalet forskarexamina. /97 antogs 3 400 nya forskarstuderande mot 3 300 /96. Andelen kvinnor i forskarutbildningen ökar också. Av de nyantagna 1996/97 var kvinnor, en ökning med flera procentenheter i förhållande innan. /97 avlades 1 720 doktorsexamina mot 1 600 året innan och antalet licentiatexamina ökade från 820 till 840. Andelen kvinnliga professorer fortsätter också att öka och var . beslutade om mål för forskningspolitiken. Nästa forskningspolitiska proposition kommer att framläggas . Den totala kostnaden för den högre utbildningen i uppgick till , inklusive forskningen och centrala myndigheter, men exklusive studiestöd Större genomförda förändringar infördes en läroplan för förskolan (Lpfö 98). Vidare har läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) anpassats till att också omfatta förskoleklassen och fritidshemmet. Kommuner och landsting har tillförts i ökade allmänna statsbidrag och ytterligare för att möjliggöra satsningar på skola, vård och omsorg. Enligt en uppföljning av SCB avser kommuner och landsting att använda största delen av de ökade bidragen inom dessa områden. Utvecklingen av vuxenutbildningen har fortsatt genom en utökning av antalet platser inom och en successiv reformering har inletts. Även den kvalificerade yrkesutbildningen har utökats. Anslagen till forskning vid de mindre och medelstora högskolorna har förstärkts. Regeringen har beslutat att tilldela högskolorna i , och benämningen universitet fr.o.m. . och Högskolan på inrättades . Mål för utgiftsområdet i sammanfattning Ge barn stöd och stimulans för utveckling och lärande, underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med vård och ansvar för barn. Ge alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden lika tillgång till likvärdig utbildning av hög kvalitet. Ge vuxna möjlighet att få ny kunskap och att komplettera tidigare utbildning i takt med samhällets och arbetslivets krav samt individens behov och önskemål. Erbjuda utbildning av hög och likvärdig kvalitet vid universitet och högskolor i alla delar av landet och därmed bidra till en regionalt balanserad utveckling. Forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapliga förhållningssätt samt bidra med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning och omställning mot en hållbar utveckling. Prioriteringar Regeringen fortsätter prioriteringen av arbetet med att stärka utbildningens kvalitet och att säkra likvärdigheten i skolan. Ett tiopunktsprogram med detta syfte skall genomföras. Ett program för IT i skolan genomförs till en kostnad av . Regeringen prioriterar utvecklingen av läraryrket. har tillsammans med representanter för lärarna, skolledarna och arbetsgivarna utarbetat en avsiktsförklaring och inlett ett gemensamt arbete. Regeringen prioriterar förskolans pedagogiska roll samt, att när det parlamentariska läget så medger, införa en maxtaxa för barnomsorgen så att avgifterna sänks. Vidare avsätts per helår för förstärkning av utbildningen för barn och ungdomar samt vuxna i storstadsregionerna med start . Den särskilda vuxenutbildningssatsningen byggs ut med ytterligare 10 000 platser från . Inom ramen för den utökningen görs en fortsatt satsning på försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY). Försöksverksamheten utökas till 12 000 platser från och förlängs t.o.m. . För att stödja förnyelsen av vuxenutbildningen görs en särskild satsning på vuxenpedagogisk utveckling. Högskolan skall fortsatt byggas ut. tillförs 16 000 nya permanenta platser och tillförs 20 000 platser. Utbyggnadens tyngdpunkt skall ligga inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Utbyggnaden inom distansutbildningsområdet fortsätter. Satsningen på forskning vid mindre och medelstora högskolor fortsätter. Universitetsdatanätet Sunet skall förstärkas. 5.2 Resultatbedömning De insatser som görs inom område ger grundläggande förutsättningar för medborgarnas utveckling och påverkar hela samhällets förändring långt in . De resultat som har uppnåtts under sammanhänger med åtgärder som har vidtagits tidigare under den gångna regeringsperioden eller . beslutade åtgärder ger effekter framöver. Verksamheterna inom utbildning och forskning finansieras i hög grad av medel från kommuner och landsting samt från offentliga, enskilda eller internationella företag och organisationer. Generella statsbidrag utgår till kommuner och landsting. En del anslagsmedel tillförs via andra departement, framför allt gäller detta medel till högskolornas forskning. Måluppfyllelsen inom utgiftsområdet är beroende av ett stort antal aktörer i samhället. Det råder en utbredd samstämmighet om att det är viktigt för landet att satsa på dessa områden. För att vårt land framgent skall vara en av världens bästa kunskapsnationer krävs att utbildningssystemets alla delar fortsätter att utvecklas. Den samlade utbildningspolitiken är ett av regeringens viktigaste reformområden och insatserna innebär sammantaget att nu genomför en av de största utbildningssatsningarna . /96 utgjorde anslagen inom utgiftsområde 16 av de totala anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten ökade denna andel till . Enligt regeringens långsiktiga riktlinjer skall ytterligare förstärkningar ske . ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) föreslog regeringen en utökning av de generella bidragen till kommuner och landsting för att bidra till höjd kvalitet i skola, vård och omsorg. kommer detta att betyda en varaktig nivåhöjning med jämfört med /96, varav en del tillfaller skolan. förstärks även resurserna till högskolorna med 68 000 nya permanenta utbildningsplatser. byggs vuxenutbildningen och den kvalificerade yrkesutbildningen ut ytterligare. Regeringen har även föreslagit tillskott av medel för genomförande av ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet inklusive ett särskilt program för IT i skolan. Grunden till ett livslångt lärande läggs redan i förskolan. Den sociala och kulturella miljö samt den pedagogiska stimulans som barn möter under barndomsåren påverkar deras förutsättningar på ett avgörande sätt. Därför har regeringen arbetat för att förskolan skall bli en del av utbildningssystemet. En läroplan för förskolan (Lpfö 98) har införts. En samlad läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet har utarbetats och lagstiftning, styrdokument och regler för tillsyn har ändrats för att åstadkomma denna samordning. Genom den integrering som genomförs kan kvalitet och likvärdighet främjas på ett bättre sätt i både förskoleklassen, skolbarnsomsorgen och skolan. Kvalitet och likvärdighet, som är två viktiga ledord för regeringens utbildningspolitik, blev hotade värden . Mellan ökade antalet inskrivna barn med . Personaltätheten har minskat och barngrupperna har blivit större. Regeringen bedömer att resursförstärkning till kommunerna, som regering och riksdag beslutat om, i kombination med kraftigt mindre födelsetal innebär goda utvecklingsmöjligheter för förskoleverksamheten. Den totala kostnaden per elev i minskade i fasta priser med mellan . Undervisningskostnaderna minskade medan kostnaderna för bl.a. lokaler ökade. fortsatte det totala elevantalet att öka. ökade skolans kostnader per elev för läromedel, utrustning och bibliotek medan lokalkostnaden per elev minskade. Elever med läs- och skrivsvårigheter, dolda handikapp eller andra skolsvårigheter har drabbats speciellt av de senaste årens nedskärningar. Beslutet om att öka det statliga stödet till kommunerna ger nu förbättrade möjligheter att genomföra särskilda insatser för dessa elever. Även lärarnas situation i har försvårats på grund av nedskärningarna . Ett uttryck för detta är att antalet elever per lärare i ökat successivt. Ett kvalitetsproblem i skolan är att andelen lärare i , som varken har högskoleutbildning i praktisk pedagogik eller tillsvidareanställning, har ökat något. I vissa kommuner i landet och för en del ämnesinriktningar saknas tillräckligt många utbildade lärare, särskilt lärare inom vissa språk, praktiska och estetiska ämnen samt matematik och naturvetenskap. Huvudskälet till dessa brister är att de examensmål som ingått i respektive högskolas utbildningsuppdrag /94 inte har uppnåtts fullt ut. Skulle examensmålen inte heller uppnås , hotar detta att leda till en fortsatt ökning av andelen obehöriga lärare framför allt i vissa kommuner och inom vissa ämnesinriktningar. Rekryteringsbehovet till läraryrket påverkas av stora pensionsavgångar. , , , och Skolledarna har enats om att samverka för att stimulera utvecklingen inom och rekryteringen till läraryrket. Kostnadsutvecklingen inom gymnasieskolan har inte följt . I fasta priser minskade gymnasieskolans totala kostnader något mellan . Undervisningskostnaden har den tydligaste minskningen, medan kostnaderna för läromedel, utrustning och skolbibliotek ökat markant. Kostnaden per elev var i stort sett oförändrad mellan . Efterfrågan på nyexaminerade lärare för gymnasieskolan har blivit högre i samband med att startade . En ökad efterfrågan förväntas dessutom på grund av att ungdomskullarna som lämnar växer. Högskolornas examensmål har anpassats till dessa förändringar, men målen är högre än vad högskolorna har haft möjlighet att hinna klara inom ramen för de reguljära lärarutbildningsprogrammen. För att undvika brist på gymnasielärare krävs därför att högskolorna intensifierar sin rekrytering exempelvis av redan ämnesutbildade till praktisk pedagogisk utbildning. var grundskoleelevernas kunskaper i matematik och naturvetenskap sämre än i många andra länder. Därefter har resultaten förbättrats. uppvisar de svenska grundskoleeleverna ofta ett jämnare resultat mellan olika skolor och mellan flickor och pojkar än vad som är vanligt i andra länder. redovisade en internationell studie om kunskaper i matematik och naturvetenskap bland gymnasieskolornas avgångsklasser i 21 länder. De svenska ungdomarna uppnådde bland de bästa resultaten av samtliga länder. De genomsnittliga testpoängen varierade emellertid ganska mycket mellan olika elevgrupper, bl.a. mellan pojkar och flickor. Regeringen eftersträvar både jämn och hög kunskapsstandard. Därför är dessa studier uppmuntrande, men det är viktigt att resultatnivån förbättras ytterligare inom och för flera elevgrupper inom gymnasieskolan. Vuxenutbildningen har ökat kraftigt , både i antal studerande och i resurser. Utbyggnaden av vuxenutbildningen svarar mot ett utbrett behov i samhället. Vuxenutbildningen motverkar utbildningsskillnader mellan olika generationer i samhället, mellan kvinnor och män, olika nationaliteter och mellan grupper med olika utbildningsbakgrund. Vuxenutbildningen har dessutom fått en allt viktigare funktion också för att ge vuxna möjligheter att förnya och komplettera sina kunskaper i takt med de snabba förändringar som sker i arbetsliv och samhälle. inleddes regeringens satsning på ett nationellt kunskapslyft för vuxna, vilket innebar att antalet studerande i vuxenutbildning /98 uppgick till cirka 230 000. var antalet studerande cirka 125 000. Efter första läsår har kommunerna nått de mål i form av studerandevolym som angett. Vuxenutbildningen byggs nu ut ytterligare. Folkbildningen redovisas separat i utgiftsområde 17. Högskoleutbildningen har fortsatt att expandera över hela landet under den gångna regeringsperioden. Antalet sökande har ökat i ännu snabbare takt, vilket betyder att intresset för högskoleutbildning är mycket stort. Troligen förblir efterfrågan betydligt större än tillgången på högskoleplatser även under det närmaste året. Arbetsmarknadens efterfrågan på högskoleutbildade förväntas fortsätta att öka framöver. Behovet är enligt de samstämmiga bedömningar som gjorts av SCB, AMS, , m.fl. betydligt större än vad dimensioneringen medgav. Resursfördelningen mellan landets högskolor sker så att de mindre och medelstora högskolorna prioriteras. 2000 beräknas antalet helårsstudenter öka med . Den sociala snedrekryteringen till högskolan är fortfarande stor. En effekt av flera samverkande faktorer kan emellertid betyda att det nu kan ske en viss förändring. Alla gymnasieprogram ger numera grundläggande högskolebehörighet, ungdomskullarna minskar kraftigt fram till och intresset för högskolestudier bland elever från studieovana hem tenderar att öka bland gymnasieelever enligt SCB:s undersökningar. expanderar högskolan kraftigt, särskilt vid de mindre och medelstora högskolorna, som har en något lägre grad av social snedrekrytering. Regeringen anser att studenterna skall ha ett stort inflytande över såväl den akademiska som den sociala miljön. Utbildningsministern tillsatte en arbetsgrupp, som inkommit med analys och förslag till åtgärder. Som en följd av förslag budgetproposition har mål för antalet examinerade inom forskarutbildningen införts för varje universitet och högskola som har rätt att utfärda doktorsexamen. Härigenom anges statsmakternas prioriteringar mellan vetenskapsområden och förväntningar beträffande forskarutbildningens volym, såväl totalt som per vetenskapsområde. Examensmål ger även lärosätena incitament till en effektivisering av forskarutbildningen. Under förutsättningen att examensmålen kommer att uppnås beräknas behovet av forskarutbildade lärare att kunna tillgodoses och arbetsmarknaden kommer att få ett betydande tillskott av framför allt forskarutbildade inom medicin, naturvetenskap och teknik. Jämställdhet är en förutsättning för kvalitet i högskolans undervisning och forskning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder och avsatt avsevärda resurser för att komma till rätta med den bristande jämställdheten inom den högre utbildningen och forskningen. Universitetsforskningens mål är enligt riksdagsbeslut bl.a. att bidra med väsentliga fakta, ekonomisk utveckling som främjar sysselsättning och välfärd, att främja en hög allmän utbildningsnivå, kritiskt tänkande och ett vetenskapligt förhållningssätt i samhället samt att bidra till internationellt samarbete, fred och till lösningar av globala problem. Det forskningspolitiska arbetet följer vissa riktlinjer som avser bl.a. vetenskaplig kvalitet, forskningens nytta och relevans, samverkan mellan högskola och omgivande samhälle, forskningsetiska frågor, jämställdhet samt betydelsen av egna forskningsresurser till alla högskolor. Det är sedan i huvudsak forskarsamhället självt som fördelar forskningsresurserna. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning, Forskning 2000, vars uppgift är att genomföra en bred analys av det svenska forskningssystemet. Ett betänkande lämnas till regeringen och kommer att remissbehandlas. Vid de mindre och medelstora högskolorna ökade forskningen till av samtliga förbrukade medel. utgjorde denna andel fortfarande bara . Därefter har regeringen beslutat om fasta forskningsresurser till alla högskolor och vi kan nu räkna med en ökning till . Internationella jämförelser, bl.a. inom och EU, visar att i vissa avseenden är en ledande utbildningsnation. hade av befolkning i åldern en högskoleutbildning. Detta innebär att , tillsammans med framför allt , och , har en hög andel högskoleutbildade jämfört med andra . Den pågående högskoleexpansionen i vårt land bidrar sannolikt till att denna andel ökar relativt snabbt. beräknas närmare en tredjedel av befolkningen mellan ha fullföljt någon form av högskoleutbildning. Flera andra av länder räknar också med en fortsatt expansion av högskoleområdet, men är det ett fåtal länder som har en lika klart uttalad och aktiv politik för att öka antalet högskolestuderande som . Utbildningsskillnaderna mellan olika åldersgrupper är mindre i än i övriga . Detta är en effekt av tidigare satsning över hela landet på fortbildning och vidareutbildning inom högskoleområdet, som startade , lång folkbildningstradition och omfattande studieförbundsverksamhet, och annan vuxenutbildning på både grund- och gymnasieskolenivå, samt personalutbildning för yrkesverksamma, vilken enligt omfattar en större andel av arbetskraften än i övriga länder. har kommit långt i fråga om livslångt lärande och har en kunnig befolkning. Internationella studier som presenterades av visade att både hög- och lågutbildade uppnådde bättre resultat när det gäller läsförståelse, texttolkning och praktisk matematik än motsvarande grupper i alla övriga länder som ingick i undersökningen. Inom beräknas andelen med längre akademisk utbildning bli ganska likartad i de olika åldersgrupperna i befolkningen. Personer födda blir då inte längre de mest välutbildade utan denna roll övertas av personer födda . Om vi tar hänsyn till andelen som genomfört kortare högskoleutbildningar, dvs. inkluderar effekter av fortbildning och vidareutbildning på högskolenivå, kan vi konstatera att är på väg mot en internationellt sett unik kunskapsutjämning mellan generationerna. Det ökade antalet äldre studerande i högskolan har bidragit till att utrymmet för ungdomar ej har kunnat öka i takt med intresset. Många ungdomar har svårt att komma in och trots att antalet utbildningsplatser har ökat kraftigt har fortfarande en lägre övergångsfrekvens från gymnasieskolan i åldrarna än i många andra länder. förbättras förutsättningarna för direktövergång efter gymnasieskolan, som konsekvens av att högskolan får betydligt fler utbildningsplatser och att ungdomskullarna i åldrarna fortsätter att minska fram samt att den förlängning av studietiderna i högskolan som har pågått kan vara på väg att stabiliseras. Om arbetsmarknaden fortsätter att förbättras ökar förmodligen också antalet studerande som avslutar sin högskoleutbildning för att påbörja ett arbete. Detta lösgör i så fall ytterligare utbildningsplatser för nybörjare. gick omkring en tredjedel av ungdomarna vidare till högskolan efter gymnasieskolan. Fram beräknas denna övergångsfrekvens kunna öka till ungefär varannan gymnasieelev. Denna utveckling är den troliga sammanvägda effekten av att andelen per årskull som fått behörighet till högskolestudier ökat via gymnasiereform samt att högskolan expanderar. Under förutsättning att genomströmningen i högskoleutbildningarna inte ändras kommer andelen som slutfört någon form av högskoleutbildning att öka från till , varav ungefär hälften kommer att ha genomfört en minst treårig utbildning. Den ökade andelen studenter som väljer en längre utbildning innebär att fler studenter skaffar sig fördjupade kunskaper, men kan medföra en risk för sämre genomströmning. Det är en angelägen uppgift för högskolor att försöka förbättra genomströmningen. Den offentliga sektorn och den privata tjänstesektorn, banker och försäkringsbolag m.m., har en internationellt sett mycket hög andel högskoleutbildade. Inom svensk industri är emellertid denna andel ganska låg jämfört med många andra större industriländer, såsom , , m.fl. De ansträngningar som vidtagits för att höja ungdomars intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, vilka är särskilt efterfrågade av industrin, samt resursförstärkningar och högt ställda mål för antalet examinerade inom dessa områden kommer att betyda en successiv förstärkning av denna kompetens på arbetsmarknaden . framtid ligger i en kvalificerad arbetskraft med god utbildning. Satsning på kompetensutveckling och utbildning är därför en viktig åtgärd för att både stimulera tillväxten och rusta individen för allt högre kompetenskrav på arbetsmarknaden. Uppskattningsvis deltog i genomsnitt ungefär 250 000 () av hela i högskoleutbildning, cirka 1 250 000 () var förvärvsarbetande, ungefär 200 000 deltog i annan utbildning eller hade annan sysselsättning utanför arbetsmarknaden och drygt 100 000 var arbetslösa. Utbildningsåtgärderna är framtidssyftande. Utbildningens funktion vid kampen mot arbetslöshet är att göra individen bättre på arbetsmarknaden både . Regeringens högskolesatsningar, utbyggnaden av en kvalificerad yrkesutbildning, satsningar inom IT-området, m.m. ger otvivelaktigt både kortsiktiga och långsiktiga positiva effekter för arbetskraften. Andelen kvinnor som förvärvsarbetar, både bland högskoleutbildade och bland kvinnor med lägre utbildning, är högre i än i nästan alla andra länder. Jämfört med genomsnittet för OECD- länderna har haft en hög andel kvinnor registrerade på längre högskoleutbildningar inom t.ex. humaniora, medicin, naturvetenskapliga ämnen, juridik och ekonomi. Det sker emellertid en successiv inbrytning av kvinnor på längre utbildningar inom flertalet utbildningsområden och inom tekniska områden, vilket bör leda till att kvinnorna får en allt starkare position på arbetsmarknaden. /88 till 1996/97 ökade andelen kvinnor bland nybörjarna på civilingenjörsutbildningarna från och på högskoleingenjörsutbildningarna från .