prop · GM031D12 · 1999-01-01 00:00:00 — Vidare föreslås ett nytt högskoleprogram, det s.k. Linneus- programmet, för bredare studentutbyte i form av stipendier för att uppmuntra studenter att söka sig till länder utanför EU och samt även för gäststudenter att komma till . Sida avser också att pröva olika former för praktiktjänstgöring inom FN-systemet och vid andra organisationer. Regeringen delar Sidas uppfattning att frågor om kompetens- och kapacitetsutveckling bör prioriteras liksom att insatser för att bidra till internationalisering och kompetensutveckling i utgör ett viktigt led i detta. Regeringen har också föreslagit inrättande av ett stipendieprogram, Palmestipendierna, för studenter och forskare från , och för att bidra till kapacitetsuppbyggnad inom universitet, statliga institutioner och i det civila samhället i deras hemländer. Sida har fått i uppdrag att i samråd med lämna förslag till utformning av programmet. Samarbetet med länder och regioner Utvecklingen i uppvisar en blandad bild med politiska och ekonomiska framsteg på vissa håll, som segslitna väpnade konflikter fortsätter och nya kriser blossar upp. Den väpnade konflikt som uppstod mellan de tidigare nära förbundna regeringarna i och var oväntad liksom den interna krisen i . Läget i Stora sjöregionen inger fortfarande oro och förvärrades av upproret mot regeringen i . Det politiska läget i inbördeskriget i förefaller fortsatt låst med mycket allvarliga humanitära konsekvenser. fortsätter den regionala och subregionala konfliktförebyggande- och fredsbevarandekapaciteten att utvecklas. verkar för en tydlig anknytning till FN och världsorganisationens övergripande ansvar. I har ledarskifte genomförts inom ANC. framstår som ett stabilt land med stor regional betydelse. Allmänna val beräknas äga rum . Då träder också president tillbaka från presidentämbetet. Ekonomiska strukturreformer har fortsatt; i några fall som i har de kortsiktiga politiska kostnaderna lett till tvekan och fördröjningar med ekonomiska bakslag som följd. I allmänhet har emellertid strukturreformerna börjat ge resultat. har, , den genomsnittliga per capita-inkomsten ökat överlag. Den genomsnittliga tillväxten har varit , vilket motsvarat ca 1 procents ökning per capita. I den kontinentala problembilden märks fortfarande utbredd och svårbekämpad fattigdom. Skuldbördan lättas visserligen med nya internationella åtgärder men förblir ett utvecklingshinder för de mest skuldtyngda och fattigaste länderna. Sköra strukturer och bristande demokratiska traditioner samt svårbemästrade sjukdomar som malaria och hiv/aids hör också till denna bild. Regeringen har fortsatt arbetet med en förnyad Afrikapolitik och förelade en skrivelse (skr. 1997/98:122). Skrivelsen redovisar den politiska och ekonomiska situationen i samt kontakter med kontinenten. Regeringen föreslår i skrivelsen en politik, som syftar till ett närmare och mer jämbördigt samarbete - partnerskap - mellan och . Politiken har som övergripande mål att stödja afrikanskt ledda förändringsprocesser i riktning mot fördjupad demokrati och uthållig ekonomisk tillväxt, med särskild inriktning på fattiga människors situation, att utveckla partnerskap mellan och omvärlden samt att stärka det långsiktiga utbytet mellan och . Det bilaterala samarbetet kommer, i enlighet med den förnyade politiken, att förstärkas med länder som uppfyller kriterierna för partnerskap. kommer en mer kritisk dialog att inledas med regeringar i samarbetsländer, där förutsättningar för partnerskapskontrakt inte före-ligger till följd av en negativ politisk utveckling. Kriterier kommer att utarbetas för vilka grunder som gäller för ett långsiktigt och förtroendefullt utvecklingssamarbete. Detta sker i dialog med övriga givare, främst i EU-kretsen. En översyn av representationen i har genomförts, i ljuset av utvecklingen i nya samarbetsländer och mot bakgrund av de rekommendationer som framkommit under arbetet med den förnyade Afrikapolitiken. Dessa syftar bl.a. till en ökning av det svenska engagemanget i . Avsikten är också att uppnå en starkare och mer jämnt fördelad officiell närvaro. Departementets Afrikaenhet har förstärkts med bl.a. en s.k. främjartjänst med huvudsakligen kommersiell inriktning. Sida förstärker också kapaciteten på detta område i fält, bl.a. med en regional främjartjänst för /. Syftet är att främja samarbete mellan små och medelstora företag i regionen respektive samt att underlätta afrikansk export till . Ökat marknadstillträde är fortsatt ett starkt afrikanskt intresse, senast manifesterat i frihandelsförhandlingarna mellan och EU. Genomförandet av den förnyade Afrikapolitiken innebär ett utökat svenskt engagemang för och satsning på . Detta återspeglas också i de anslag för biståndssamarbetet för denna del av världen som regeringen beräknar. På grund av landets höga utvecklingsnivå avslutas programlandssamarbetet med som planerat vid utgången av 1998. De långvariga nära bilaterala relationerna svenskt framgångsrikt utvecklingssamarbete består. Samarbetet kommer i fortsättningen att bygga på ömsesidighet och främjande av svensk- botswanska relationer. Således är vissa efterfrågestyrda biståndsinstrument som kan stödja detta fortsatt tillgängliga. Det viktigaste förutses bli så kallat kontraktsfinansierat tekniskt samarbete mellan svenska och botswanska parter. Botswana-samarbetet efter landramsperioden ställer vår förmåga att forma och upprätthålla ett mångsidigt samarbete och utbyte på prov. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas detta. På grund av bl. a. de störningar i utvecklingssamarbetet som den väpnade konflikten mellan och medfört samt med beaktande av de stora reservationerna i biståndet, beräknas landramen för ligga kvar på oförändrad nivå. För undertecknades avtal om flera nya större program. Som en följd härav har utbetalningstakten redan ökat, vilket medför att reservationerna drastiskt kommer att minska . Mot denna bakgrund bör landramsvolymen tentativt kunna återgå till den nivå som gällde 1996. Ett osäkerhetsmoment utgör emellertid den väpnade konflikten mellan och , vilken försvårar en långsiktig planering av utvecklingssamarbetet och kan - beroende på konfliktens utveckling - komma att medföra störningar i samarbetet. Utvecklingssamarbetet med av-bröts i samband med den konflikt som bröt ut . I avvaktan på en fredlig lösning av konflikten har bidragit med humanitärt stöd om . Ett bidrag om högst har givits till som i egenskap av ordförande i den portugisiska gemenskapen CPLP leder de medlingsansträngningar som pågår i samarbete med den västafrikanska samarbetsorganisationen . Planeringen för går ut på att ge samarbetet en ny inriktning i form av stöd till skuldlättnader i kombination med reformer. kommer stöd att ges till ett hälsolaboratorium. Därutöver planeras vissa insatser inom demokrati- och MR-området. Om utvecklingen tillåter bör beredskap finnas för ökat stöd till främst MR- och demokrati- insatser i . är ett av de länder i som haft den mest positiva utvecklingen , vilket bör avspeglas i det svenska biståndssamarbetet. En satsning på ökat demokratistöd till MR och förvaltning förbereds inom landramen. Det långsiktiga samarbetet kan emellertid komma att påverkas av militära utgifter och inblandning i konflikterna i regionen. Omvandlingen av det namibiska samhället har visat sig ta i anspråk än förutsett. Sida har därför fått i uppdrag att bereda fortsatt programlandssamarbete, bl.a. inom undervisningsområdet. Landstrategin för är en del i den fortsatta omvandlingen av samarbetet i riktning mot bredare kontakter även utanför ramen för tradtionellt utvecklingssamarbete. För beräknar regeringen en något lägre landram . är största mottagarland av utvecklingsbistånd. Förutsättningarna för varaktig fred och ekonomisk och social återuppbyggnad i framstår som bättre än tidigare och regeringen beräknar en något högre landram . Det nu gällande samarbetsavtalet kommer att förlängas i enlighet med gällande landstrategi. Den långvariga konflikten och den ogynnsamma makroekonomiska miljön har försvårat möjligheterna att bedriva ett effektivt långsiktigt utvecklingssamarbete med . Biståndet har alltmer koncentrerats till humanitära och fredsfrämjande insatser. genomförs ett analys- och strategiarbete, där förutsättningarna för fortsatt landprogrammerat bistånd undersöks. Regionalt samarbete och ekonomisk integration är en central förutsättning för utvecklingen i . Regionala samarbetssträvanden tar ny fart i . De afrikanska länderna visar en ökad medvetenhet om potentialen i ett ekonomiskt samarbete och också ett politiskt samarbete, framförallt på konfliktområdet. Bakom detta ligger bl.a. en ökande insikt om att de afrikanska länderna måste ta ett större ansvar för kontinentens kriser. Denna utveckling innebär inte att stödet från omvärlden bör minska - snarare ger det anledning att öka detta stöd. Det regionala biståndet syftar till att främja samarbete och integration samt att i ökande grad bidra till konfliktlösning och minskad regional obalans. Som regeringen framhållit i skrivelsen om en förnyad Afrika-politik (skr 1997/98:122), kommer samarbete med att förstärkas. På dettta område pågår nu ett policyarbete inom och länder som och framstår som lämpliga nya samarbetspartners för . Insatser i liksom särskilda insatser i programländerna kan finansieras inom ramen för medel för regionalt/övrigt. För , , och pågår utarbetandet av nya landstrategier. är en stor bidragsgivare av humanitärt bistånd till nödlidande i bl.a. , och . Mer än hälften av världens befolkning lever i . Många av länderna har upplevt en snabb ekonomisk tillväxt med åtföljande förbättringar i levnadsstandarden. Fattigdomen i har minskat trendmässigt . Men fortfarande finns där mer än hälften av världens fattiga. kommer åtskilliga hundratals miljoner människor att leva i djup fattigdom, huvudsakligen i men även i Öst- och . Den ekonomiska kris som drabbat flera av regionens länder har inneburit att stora befolkningsgrupper åter har fallit under fattigdomsstrecket efter att ha fått se tidigare välståndsökningar gå förlorade. I ledde den ekonomiska krisen till social oro och politisk kris som kulminerade med president avgång. Den utveckling i demokratisk riktning som därefter inletts har skapat vidgade förutsättningar för det svenska utvecklingssamarbetet med . De sociala problemen är stora i många länder. Halva den vuxna befolkningen i är inte skriv- och läskunnig och barn har den högsta dödligheten i världen. Problemen hotar att förvärras i mångmiljonstäder, bland migrantarbetare, i minoritetsområden och bland kvinnor och barn. Miljöförstöringen är ett mycket snabbt växande problem i och i hög grad förknippat med den snabba industrialiseringen och urbaniseringen. Luftföroreningarna i många större städer överstiger kraftigt WHO:s gränsvärden. Tretton av världens femton mest förorenade städer finns i . Floderna i är svårt förorenade, och en långt mindre andel av invånarna i har tillgång till godtagbart dricksvatten än i någon annan del av världen. I har miljöproblemen antagit skrämmande proportioner och hotar den globala miljön. har hälften av skogsbeståndet förlorats och en tredjedel av jordbruksmarken försämrats. Skogsskövlingen är omfattande i många länder i Syd- och . Omfattande skogsbränder i har medfört luftföroreningar i hela regionen. I flera länder i har demokratin gjort stora framsteg. hotar långvariga interna väpnade konflikter demokratiseringsprocessen i flera länder. Kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter förekommer på många håll. MR-situationen i , och är särskilt oroande. Mellanstatliga väpnade konflikter hotar i och på koreanska halvön. och kärnvapenprovsprängningar innebar ett mycket svårt bakslag för den regionala avspänningen i och för icke-spridning och kärnvapennedrustning globalt. Risken för en accelererande kapprustning mellan de båda länderna är uppenbar. Som en reaktion på provsprängningarna har den sagt upp samarbetsavtalet med och stoppat beredningen av nya biståndsinsatser i båda länderna. görs en ny avstämning av relation till och . hölls parlamentsval i . Trots att valförberedelserna präglades av svåra missförhållanden kunde valen genomföras med ett resultat som enligt de internationella valobservatörernas bedömning på ett trovärdigt sätt representerade det kambodjanska folkets vilja. Inom miljöområdet, mänskliga rättigheter och demokrati, men också inom andra områden, behövs ökat samarbete och utbyte mellan länderna i och . Inom ramen för det s.k. Asia-Europe Meeting (ASEM) har ett antal samarbetsinitiativ tagits inom bl.a. miljö, mänskliga rättigheter, kulturutbyte och ekonomiskt-tek-niskt samarbete. En arbetsgrupp inom har arbetat med förslag till en strategi för att stärka förbindelser med . Målet är att fördjupa och bredda kunskaper om och engagemang i . Resultatet av arbetet kommer att redovisas i en särskild skrivelse till . Utvecklingssamarbetet kommer också att vara en viktig del av relationer med . fortsätter att vara en tung del av bilaterala utvecklingssamarbete med . Tonvikten i samarbetet med dessa länder ligger på fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter och demokrati samt jämställdhet. Biståndet inriktas alltmer på innovationer och nya institutionella lösningar för att nå de fattiga, särskilt kvinnor. blir också svenskt kunnande och kompetens inom miljöområdet en allt viktigare faktor i samarbetet. I domineras det svenska biståndet till programländerna av stöd till reformprocesser och institutionsuppbyggnad. Med mer utvecklade länder i Öst- och inriktas samarbetet på överföring av svenska kunskaper. Stödet består av mjuka krediter för större projekt inom t.ex. energi, miljö och sjukvård, kontraktsfinansierat tekniskt samarbete och kurser i . Biståndet skall främst finansiera inledande utbyte mellan svenska institutioner, företag och universitet och motparter i samarbetsländerna. För att bidra till att mildra de negativa sociala konsekvenserna av den ekonomiska krisen görs , en ökad fokusering på insatser inom de sociala sektorerna. Stöd till demokrati och skydd av de mänskliga rättigheterna ges en framträdande roll i samarbetet med . Barns rättigheter skall särskilt uppmärksammas. De särskilda medlen för regionala och övriga insatser skall användas till stöd för regionalt samarbete, miljöinsatser, demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter samt andra angelägna insatser. Från posten finansieras också svenska bidrag till olika samarbetsinitiativ inom ramen för ASEM-samarbetet, insatser i icke- programländer samt särskilt prioriterade insatser i programländer där landramen inte räcker till. är en stor bidragsgivare av humanitärt bistånd för insatser i bl.a. och . har nya landstrategier utarbetats för samarbetet med och . En översyn görs också av samarbetet med . En översyn skall göras av omfattning av och formerna för det framtida samarbetet med och . Det svenska biståndet är - /undantaget - litet i . Huvud- delen av det bistånd som ges, utgörs av humanitärt bistånd, bidrag till enskilda organisationer, tekniskt samarbete, krediter samt finansiering av internationella kurser. Sådant bistånd utgår till , , , , , och . De övergripande målen för svenskt utvecklingssamarbete med och är att främja fredlig utveckling, stärka fredsprocessen bl.a. genom stöd för socialt och ekonomiskt förbättrade förhållanden för det palestinska folket samt bidra till uppbyggandet av en demokratisk palestinsk stat. De riktlinjer för utvecklingssamarbetet med och som regeringen antog innebär att det svenska utvecklingssamarbetet skall koncentreras till tre områden: - Insatser till stöd för fredsprocessen. - Stöd till mänskliga rättigheter och demokrati samt stöd till social och kulturell utveckling med inriktning på barn och ungdom. - Stöd till att skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling som kan leda till ökad sysselsättning, genom uppbyggnad av infrastruktur och näringslivet. bilaterala bistånd beräknas 1999 till . Därtill bidrar med till FN-organet för palestinaflyktingar, UNRWA. Det svenska utvecklingssamarbetet med styrs av regionstrategier för och samt av landstrategier för samarbetet med och . Det ekonomiska stödet kanaliseras främst genom multilaterala organ och genom enskilda organisationer. Endast en mindre del av det svenska utvecklingssamarbetet med kanaliseras direkt bilateralt. Däremot ökar det svenska stödet till offentliga demokratiska institutioner, som justitieombudsmannaämbeten och till reformering av rättsväsendet. Det svenska utvecklingssamarbetet med (utom ) styrs av en femårig regionstrategi. De övergripande målen är att stödja fred och försoning, demokrati, mänskliga rättigheter, reformering av staten samt ekonomisk och social utveckling med inriktning på fattigdomsbekämpning. Särskild prioritet har getts åt , där genomförandet av fredsavtalet har krävt stora resurser och , där försonings- och demokratiseringsprocessen behövt fortsatt internationellt stöd. Även har fått en ökad betydelse i det svenska utvecklingssamarbetet. Landet är ett av de fattigaste länderna i . Utvecklingssamarbetet med styrs av en femårig landstrategi. Även om de väpnade konflikterna i är över och samtliga länder , sedan självständigheten , styrs av folkvalda regeringar, så kommer länderna (med undantag från ) att ha en lång väg att gå innan en fredlig utveckling kan sägas vara säkrad. krävs stora insatser för att åstadkomma samförståndslösningar och skapa förutsättningar för en hållbar och demokratisk utveckling. Regionstrategin för det svenska utvecklingssamarbetet med beslutades och anger inriktningen på samarbetet . Regionstrategin slår fast att stöd till fattigdomsbekämpning samt befästandet av demokrati och mänskliga rättigheter skall prioriteras. Samarbetet skall koncentreras till de fattigare och mest utsatta länderna i regionen, men i regionstrategin betonas också vikten av att utveckla former för ett bredare samarbete till ömsesidig nytta. I strategin föreslås också att man genom användandet av olika instrument och former skall uppnå synergieffekter av samarbetet i regionen. Den kapacitet och kunskapsuppbyggnad som skett i ett land med svenskt stöd, bör kunna utnyttjas i samarbete med ett tredje land om intresse finns. Olika instrument bör kunna användas inom flera olika områden. Till exempel bör internationella kurser kunna vara ett instrument även inom området för mänskliga rättigheter eller internationell humanitär rätt. En aktiv dialog förekommer mellan Sida och ifråga om stödet till vissa länder, bl.a. , där utvecklingssamarbetet har klara beröringspunkter med den politiska utvecklingen i landet. Det svenska utvecklingssamarbetet med styrs av en landstrategi som beslutades och sträcker sig . Landstrategin slår fast att det övergripande målet för samarbetet är att främja en jämlik, bärkraftig och demokratisk utveckling i landet. Stödet riktar sig främst till regeringens reformarbete inom utbildning och statsförvaltning samt till fattigdomsbekämpning. Den politiska och ekonomiska utvecklingen har i de flesta sydamerikanska länderna varit positiv . Alla länderna har numera demokratiskt valda presidenter och majoriteten länder har lyckats hålla en låg inflationstakt och stabil tillväxt. Detta till trots, kvarstår stora utmaningar i att befästa och fördjupa demokratin och bekämpa fattigdomen som en stor del av kontinentens befolkning lever i. Samarbetet omfattar länder som av klassificeras som utvecklingsländer, nämligen: , Bosnien- , , , samt , , och , , , , och . Det internationella samfundets insatser i västra har främst fokuserats på Bosnien- , även om stora diplomatiska ansträngningar gjorts även i de övriga länderna. Det totala svenska biståndet till hela området beräknas till . Uppskattningsvis har använts i . Det svenska biståndet omfattar bl.a. återuppbyggnad, integrerade områdesprogram inklusive sysselsättningsskapande insatser med särskild inriktning på återvändande intern- och andra flyktingar, insatser för rehabilitering av i kriget försvagade grupper, stöd för mänskliga rättigheter, demokrati, förvaltning, näringsliv och oberoende medier. Även de om-fattande valövervakningsinsatserna i regionens samtliga länder samt sekonderingar av svensk personal vid bl.a. Höge representantens kontor ingår i insatserna som genomförs av Sida. Biståndet har kanaliserats via svenska och utländska enskilda organisationer samt genom internationella organisationer som FN och Rödakorsrörelsen. Komplementaritet med framför allt och insatser har eftersträvats. Det svenska engagemanget präglas i hög grad av fredsprocessen, som också involverar och . Det har för biståndsansvariga institutioner inneburit unika överväganden och ställningstaganden inom flera politikområden och samhällsfunktioner - migration, säkerhet, polis, försvar, handel och gemensamma statliga förvaltningsinstitutioner m.m. Detta synsätt skall fortsätta att prägla insatser i västra . Särskilt viktigt är att biståndet är i samklang med agerandet hos internationella aktörer som den Höge representantens kontor, (), ett flertal FN-organ och Task Force (IPTF) samt den NATO-ledda Stabilization Force (SFOR). Insatserna skall med fördel utformas i nära samarbete med stora finansiella bidragsgivare som och EU. Vad avser och består de svenska insatserna främst av stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och framväxten av oberoende medier. I skall de svenska insatserna bl.a. bidra till att stödja den makedonska reformprocessen. I stöder de svenska insatserna institutionsuppbyggnad t.ex. inom miljö- och vägområdet. Det är regeringens uppfattning att insatserna i dessa länder skall breddas och fördjupas under iakttagande av den politiska utvecklingen i respektive land. Vad avser och skall hänsyn tas till hur länderna uppfyller de åtaganden som gjorts av- seende Dayton-överenskommelsen. Särskilt viktigt är det att insatserna präglas av ett regionalt synsätt som bidrar till långsiktig fred och integration av regionen i det europeiska samarbetet. På regeringens uppdrag kommer Sida att genomföra en utvärdering av det hittillsvarande biståndet till framför allt . På underlag av bl.a. denna rapport och utifrån den rådande politiska situationen kommer departementet att fastställa en strategi med sektorprioriteringar omfattande det svenska samarbetet med regionen i dess helhet. Samarbetet med har utvecklats snabbt. Landet är mycket fattigt. stöder en social investeringsfond som bidrar till utveckling av den sociala infrastrukturen. förbereder insatser vad gäller barnens rätt och omsorgen om äldre. Svenskt stöd utgår bland annat till projekt om demokrati, lokal utveckling och lantmäteri. Projekt inom jämställdhetsområdet kommer att främjas liksom kontakter vad gäller kultur och utbildning. Länderna i södra (, , ) och (, , , , ) har sedan självständigheten drabbats hårt av ekonomisk tillbakagång. Länderna har dock en stor utvecklingspotential särskilt vad gäller energitillgångar. har stödinsatser varit av humanitärt slag men samarbete vad gäller de demokratiska och ekonomiska reformprocesserna bör också inledas. Vidare bör insatser vad gäller mänskliga rättigheter, miljö och jämställdhet utvecklas. ÖVRIGT Från anslagsposten A1.3 Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverksamhet genom , stöd till vissa organisationer, utredningsverksamhet samt kapitaltillskott till . Även det nyinrättade i kommer att finansieras under anslagsposten. Med hänsyn till betydande reservationer föreslås följande medelsfördelning: Tabell 3.10 A1.3 Övrigt Tusental kronor Budget 1998 Beräknat 1999 1 Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom 11 000 11 000 2 Utredningar m.m. 13 267 0 3 Övriga insatser 19 000 3 461 4 i - 10 000 Summa 43 267 24 461 Verksamheten omfattar gäststipendieprogram för långtidsstipendier och person- och erfarenhetsutbyte för sökande från vissa utvecklingsländer samt personal- och administrationskostnader i samband med mottagande av FN-stipendiater i . Institutet har även ett stipendieutbyte med som finansieras från delposten.