prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — IOC är ett FN- organ som organiserar internationella program för övervakning och kartläggning av förhållandena i havet. Regeringens överväganden Resultatinformation Affärsverksamhetens rörelseresultat (15,) är det bästa resultatet någonsin och bidraget från affärsverksamheten till finansieringen av infrastrukturen med innebär att verksamhetsmålet för affärsverksamheten uppnåtts. infrastruktur är av mycket stort värde för många intressenter. I många fall utgör infrastrukturen en nödvändig förutsättning för intressenternas verksamhet. Bland de statliga myndigheterna och affärsverken märks bl.a. följande intressenter: Försvarsmakten, , , och . har träffat samarbetsavtal med samtliga dessa. Av dessa bidrar alla utom på olika sätt med ekonomiska medel till infrastruktur. har till regeringen redovisat att institutet i det korta perspektivet ser små möjligheter att förmå bl.a. dessa intressenter att bidra till finansiering av vissa specifika reinvesteringar. I takt med att nya avtal tecknas eller de existerande revideras är det ambition att öka intressenternas generella bidrag till infrastrukturen. Regeringen anser att ECMWF är nyckeln till ett utökat och effektivare samarbete mellan de europeiska meteorologiska instituten. Enligt föreligger det ett stort hinder för ett utökat samarbete i det faktum att det saknas samlade och gemensamma mål för hur europeisk samverkan på området skall se ut. Av den anledningen har föreslagit sina europeiska systerorganisationer att sådana tas fram. När det gäller det nordiska samarbetet pågår i både och omorganisation av motsvarigheter. De nordiska länderna har diskuterat samarbete på infrastruktursidan. De meteorologiska instituten i , , och är i princip överens om formerna för ett fördjupat samarbete. har däremot ställt sig utanför ett sådant samarbete. Det statsfinansiella läget medger dock inte att förslag om en tillfällig förstärkning av institutets ramanslag i syfte att ta fram nya beslutsunderlag för samhällsplanering kan genomföras. För att klara finansiering av medlemsavgifter i de internationella organisationerna WMO, ECMWF och EUMETSAT 2000 utan anslagsökning anser regeringen att medel som fonderats av för EUMETSAT utnyttjas på samma sätt som inför . Med beräknat överskott års budget och ränta t.o.m. är tillgodohavandet ca , vilket tillsammans med en oförändrad underindelning av anslaget för medlemsavgifter i EUMETSAT, WMO och ECWMF på skulle täcka medlemsavgifter t.o.m. . Grundat på hittillsvarande erfarenheter är det regeringens bedömning att det kommer att bli överskott från EUMETSAT:s budget också och , vilket i praktiken innebär att dessa kostnader skjuts framåt i tiden. Från och med har de två ramanslagen E5 och E6 slagits ihop till ramanslaget E4. uppgick anslagssparande på ramanslaget E5 Bidrag till till . utnyttjades endast ca av anslagssparandet, bl.a. som en följd av förseningar vid Nationellt Superdator Centrum (NSC), vilket medförde att kostnader för datorkörningar blev betydligt lägre än beräknat för . Enligt budget för kommer ca av anslagssparandet på anslaget E5 att tas i anspråk för bidrag till klimatmodellprogrammet SWECLIM, för åtaganden mot tre doktorander, särskilda utvecklingsprojekt och bl.a. för avvecklingskostnader för personal som sagts upp. Vid ingången av beräknas anslagssparandet uppgå till . Hela summan beräknas förbrukas . Utgående anslagssparande på anslaget E6 EUMETSAT, WMO och ECMWF uppgick till . På reservationsanslaget G3 EUMETSAT fanns en reservation på . Regeringen har i regleringsbrev för medgivit att dessa medel får användas för medlemsavgifter i organisationerna . Det sammanlagda utgående anslagssparandet för uppgick sålunda till vilket motsvarar av ramanslaget E4 för . Av anslagssparandet avser dock bidrag till internationella organisationer som av inte får disponeras för andra ändamål. Resterande del av anslagssparandet är en medveten strategi för att tillskapa resurser för att möjliggöra rationaliseringar i infrastrukturen och för att upprätthålla kompetens. Finansieringen av rationaliseringsprojekten har också skett med regeringens medgivande att utnyttja balanserade vinstmedel. affärsverksamhet belastas fr.o.m. med en avgift motsvarande av omsättningen i affärsverksamheten för utnyttjande av infrastrukturen. Beloppen inlevereras till staten. Syftet med avgiften är bl.a. att ge infrastrukturen en säkrare finansiering. Regeringen konstaterar när det gäller verksamhetsmål att det viktigaste målet gällande det för varningstjänsten för skydd av liv och egendom inte uppfyllts för . Tvärtom har måluppfyllelsen sjunkit jämfört . Just när det gäller varningar anser regeringen att det är väsentligt att ha en mycket hög träffsäkerhet. har också angett att institutet avser att återkomma till regeringen med förslag på nya verksamhetsmål för varningar till skydd för liv och egendom inför . Av årsredovisning framgår att institutet i alla delar utom ovanstående uppfyller de uppsatta verksamhetsmålen. Regeringen bedömer med anledning av ovanstående att de övergripande målen för verksamhet, som beslutades av , bör kvarstå. har till regeringen redovisat ett uppdrag om kompetensförsörjning m.m. I redovisningen konstaterar att med anledning av den smala arbetsmarknaden för meteorologer är rekryteringsunderlaget mycket begränsat vilket medför svårigheter att uppnå önskad bemanning av prognosmeteorologer. För att långsiktigt tillgodose behov av relevant utbildade prognosmeteorologer finns en SMHI-gemensam plattform och strategi beträffande rekrytering och utbildning av meteorologer. kompetensförsörjningsmål är inte mål utan har sin utgångspunkt i generella mål. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1997 9 100 9 100 0 Prognos 1998 13 000 13 000 0 Budget 1999 15 000 15 000 0 Affärsverksamhet Intäkter (varav tjänsteexport) Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1997 164 200 (22 700) 158 900 (22 770) 5 300 Prognos 1998 172 300 (28 700) 178 000 (28 700) -6 000 (täcks av balanserade vinstmedel) Budget 1999 179 000 (32 000) 179 000 (32 000) 0 Slutsatser Regeringen föreslår att bemyndigas att använda anslagssparandet i enlighet med vad som beskrivits under avsnittet Resultatinformation. På så sätt beräknas det ackumulerade anslagssparandet förbrukas , varav under innevarande budgetår. Vid utgången av beräknas det sammanlagda utgående anslagssparandet uppgå till motsvarande av det av föreslagna ramanslaget E4 för exklusive bidrag till internationella organisationer. Ramanslaget E4 har i och med sin tillkomst underindelats i två poster; Infrastruktur och beslutsunderlag för samhällsplanering samt Medlemsavgifter i EUMETSAT, WMO och ECMWF. För att ytterligare förtyd-liga verksamheten kommer regeringen i regleringsbrevet för för att dela upp anslaget E4 Bidrag till m.m. i tre underposter; Infrastruktur och beslutsunderlag för samhällsplanering, Medlemsavgifter i internationella organisationer och Gemensam administration. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 188 751 Pris- och löneomräkning 3 529 Justering av 410 Förslag 1999 192 690 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). 18 Länsstyrelsernas verksamhet och roll i vägtrafikområdet 18.1 Länsstyrelsernas huvuduppgifter Länsstyrelserna ansvarar bl.a. för tillståndsgivning och tillstånd av den yrkesmässiga trafiken, körkortsadministration, frågor som rör lokala trafikföreskrifter, överlastavgifter, hastighetsbestämmelser, miljöfarliga transporter m.m. samt upprättande och fastställande av länsplaner för regional transportinfrastruktur. trädde en ny körkortslag (1998:488) och en ny körkortsförordning (1998:980) i kraft. Detta har medfört att länsstyrelsernas arbetsuppgifter i vissa delar har ändrats vad avser körkortsadministrationen. Förändringarna innebär bl.a. att körkortsärenden skall handläggas hos i det län där körkortshavanden eller sökanden är folkbokförd i stället för som tidigare hos den länsstyrelse som senast meddelade körkortstillståndet. Vidare har kravet på godkänd handledare utvidgats till att gälla all privat övningskörning oavsett åldern på den som övningskör. gällde kravet på handledare vid privat övningskörning endast om den som övningskörde var i åldern 16 . Även införandet av en ny åldersbegränsning för körkortsbehörighet för förare av tung lastbil och bil med eller utan släp har gett länsstyrelserna nya arbetsuppgifter. Utfärdandet av traktorkort har flyttats från länsstyrelserna till . Resultatbedömning Yrkestrafik Övergripande mål för verksamhetsgrenen Kommunikationer är att länsstyrelserna skall ta nödvändiga initiativ till samverkan och samordning mellan berörda centrala, regionala och lokala myndigheter inom yrkestrafikområdet i syfte att effektivisera verksamheten och förebygga brott. Inom området yrkestrafik kan konstateras att flera länsstyrelser har tagit initiativ till samverkan med andra berörda myndigheter. Detta samarbete har varit av varierande omfattning beroende på behovet inom respektive län. Samverkan mellan myndigheter har i många län varit mycket fruktbart och flertalet länsstyrelser pekar på att denna typ av samverkan har lett till en effektivare tillsyn av yrkestrafiken. I flera län har särskilda tillsynsprojekt drivits särskilt avseende taxinäringen. har under verksamhetsåret avslutat ett större taxiprojekt, som kan tjäna som ett exempel på ett effektivt och framgångsrikt samverkansprojekt. Tillsynsåtgärderna har konstaterats ha en preventiv verkan. Arbetet med tillsyns- och tillståndsprövning av den yrkesmässiga trafiken synes ha fått den ökade prioritering såsom eftersträvats enligt regleringsbrev. En skärpt tillståndsprövning och skärpt uppföljning av lämpligheten av tillståndshavare har också skett, särskilt vad avser de ekonomiska kraven. Flera länsstyrelser har angett att de har avtal med kreditupplysningsföretag för att på ett bättre sätt kunna bevaka soliditeten hos företag i länet. Länsstyrelserna presenterar i sina årsredovisningar även en rad andra effektivitetshöjande åtgärder både vad gäller handläggningen av yrkestrafiken i allmänhet och tillsynsärenden i synnerhet. Bland annat kan nämnas framtagande av gemensamma mallar samt mer och bättre information till allmänheten. En del länsstyrelser pekar på att man inte genomfört några nya åtgärder, utan man förvaltar och förbättrar redan införda effektivitetshöjande åtgärder. Det kan konstateras att tiden för handläggningen av yrkestrafikärenden har sjunkit vid flera av länsstyrelserna. Handläggningen har hos många länsstyrelser blivit mer effektiv genom att personalen har höjt sin kompetens och att arbetssätt och arbetsformer kontinuerligt ses över. I de fall man inte har nått upp till fastställda mål avseende handläggningstiderna har orsakerna oftast varit introduktion av ny personal eller omorganisationer. Regeringens bedömning är sammanfattningsvis att länsstyrelsernas ansats även har varit tillfredsställande i arbetet med att effektivisera handläggningen och tillsynen av yrkestrafikärenden. Körkort Generellt verkar antalet ansökningar om körkortstillstånd ha minskat, delvis till följd av ungdomarnas ekonomiska situation. Antalet körkortsingripanden har dock ökat. Detta förklaras främst med ökad samordning, effektivare arbetsmetoder hos polisen och bättre tekniska hjälpmedel, främst den s.k. laserpistolen. Flertalet länsstyrelser har effektiviserat och förbättrat kvaliteten i sin handläggning av körkortsärenden. Detta trots att många länsstyrelser har låg bemanning och antalet ärenden att handlägga har ökat. Flera länsstyrelser har dock svårt att hålla önskvärda handläggningstider, framför allt vad gäller interimistiska beslut om körkorts-återkallelse. Enligt årsrapporterna har omhändertagande av körkort och ansökningar om körkortstillstånd prioriterats vid handläggningen av körkortsärenden. Den samverkan som flertalet länsstyrelser har etablerat med berörda myndigheter och organisationer på såväl nationell som regional och lokal nivå bedöms ge en positiv utveckling och skapar förutsättningar för att öka både kvaliteten och effektiviteten i arbetet. Som goda exempel kan nämnas länsstyrelsernas samverkan i den s.k. LAKY-gruppen, regional samverkan med polisen om bl.a. inriktningen av trafikövervakningen och riktlinjer för omhändertagande av körkort, samarbete med läkare och sociala myndigheter avseende bl.a. opålitlighet i nykterhetshänseende och läkarnas anmälningsplikt enligt körkortslagen samt information till bl.a. körkortsaspiranter och trafikskolor. Regeringen har uppmärksammats på att anmälningarna från läkare enligt 17a § körkortslagen i vissa fall har ökat tack vare insatser från och länsstyrelserna. Infrastruktur Länsstyrelserna och i förekommande fall självstyrelseorganen har och upprättat, förankrat och fastställt länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden 2007. Länsstyrelsernas insats har inför varit mer omfattande än tidigare planeringsomgångar. Ett skäl är att planerna omfattat en större volym åtgärder, ett annat skäl är att förankringen av planerna varit mer omfattande . Samtliga länsstyrelser har genomfört länsplaneringen och fastställt planerna . Två länsplaner överklagades av på grund av att de behandlade ett länsgränsöverskridande objekt olika. Regeringen uppdrog åt de båda länsstyrelserna att revidera planerna och att samråda med innan justerade planer fastställdes. Båda de justerade länsplanerna fastställdes . Flertalet länsstyrelser gör en viktig insats för att förbättra kommunikationerna inom länet. Länsstyrelserna samordnar olika aktörers intressen och aktiviteter och bereder mark för angelägna frågor. Det är regeringens uppfattning att länsstyrelserna har kunnat nyttja och vidareutveckla sin sektorsövergripande kompetens i arbetet med kommunikationsfrågor. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Inledning 9 2.1 Omfattning 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 10 2.3 Resultatbedömning 11 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 11 2.3.2 Viktiga statliga insatser inom utgiftsområdet samt information om effekter 14 2.3.3 Regeringens bedömningar och slutsatser 18 2.4 Skatteavvikelser 21 2.5 Utgiftsutvecklingen 22 3 Internationellt samarbete 23 3.1 Omfattning 23 3.2 Utgiftsutvecklingen 23 3.3 Anslag 23 A1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 23 4 Jordbruk och trädgårdsnäring 25 4.1 Omfattning 25 4.2 Utgiftsutvecklingen 25 4.3 Resultatbedömning 27 4.4 Revisionens iakttagelser 28 4.5 Jordbruks- och livsmedelsekonomiskt institut 29 4.6 Anslag 31 B1 31 B2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 33 B3 Djurregister 33 B4 Statens utsädeskontroll 34 35 B6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 36 B7 Bekämpande av växtsjukdomar 37 B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn 37 B9 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd 39 B10 Regionala stöd till jordbruket 39 B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket 40 B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket 41 B13 Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket 43 B14 Arealersättningar och djurbidrag m.m. 44 B15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 45 B16 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. 46 B17 Jordbrukets blockdatabas 47 B18 Jordbruks- och livsmedelsekonomiska institutet 47 5 Fiske 49 5.1 Omfattning 49 5.2 Utgiftsutvecklingen 49 5.3 Resultatbedömning 50 5.4 Revisionens iakttagelser 52 5.5 Översyn av fiskeriadministrationen 52 5.5.1 Svensk Fisks framtida verksamhet 52 5.6 Anslag 53 C1 53 C2 Strukturstöd till fisket m.m. 54 C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 55 C4 Fiskevård 56 6 Rennäring m.m. 59 6.1 Omfattning 59 6.2 Utgiftsutvecklingen 59 6.3 Resultatbedömning och slutsatser 59 6.4 Anslag 60 D1 Främjande av rennäringen m.m. 60 D2 Ersättningar för viltskador m.m. 62 D3 Stöd till innehavare fjällägenheter m.m. 62 7 Djurskydd och djurhälsovård 65 7.1 Omfattning 65 7.2 Utgiftsutvecklingen 65 7.3 Resultatbedömning 66 7.4 Revisionens iakttagelser 66 7.5 Anslag 66 E1 66 E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 68 E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 69 70 E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 72 8 Livsmedel 75 8.1 Omfattning 75 8.2 Utgiftsutvecklingen 75 8.3 Resultatbedömning 76 8.4 Revisionens iakttagelser 76 8.5 Anslag 7 F1 76 78 F3 Kostnader för livsmedelsberedskap 79 F4 Livsmedelsstatistik 80 F5 Jordbruks- och livsmedelstatistik finansierad från EG budgeten 81 F6 Exportfrämjande åtgärder 81 9 Utbildning och forskning 83 9.1 Omfattning 83 9.2 Utgiftsutvecklingen 83 9.3 Resultatbedömning 84 9.4 Revisionens iakttagelser 84 9.5 Anslag 85 G1 85 G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader 87 G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning 88 G4 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 89 10 Skogsnäring 91 10.1 Omfattning 91 10.2 Utgiftsutvecklingen 92 10.3 Resultatbedömning och slutsatser 92 10.4 Revisionens iakttagelser 93 10.5 Anslag 93 H1 93 H2 Insatser för skogsbruket 94 H3 Internationellt skogssamarbete 94 H4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 95 19 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner att skall ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i på 5 (se avsnitt 4.6), 2. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B8 Strukturstöd inom livsmedelsområdet, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 4.6), 3. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B9 Från EG-budge- ten finansierat strukturstöd, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden inne- bär utgifter på högst (avsnitt 4.6), 4. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B11 Från EG-bud- geten finansierade regionala stöd till jord- bruket, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 4.6), 5. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden inne- bär utgifter på högst 2 (avsnitt 4.6), 6. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B13 Från EG-bud- geten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2 (avsnitt 4.6), 7. godkänner regeringens förslag om Svensk Fisks framtida verksamhet (avsnitt 5.5.1), 8. godkänner regeringens förslag om avveck- ling av Livsmedelsekonomiska samarbets- nämnden (avsnitt 8.5), 9. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget G3 Skogs- och jord- brukets forskningsråd: Forskning och kol- lektiv forskning, fatta beslut om stöd som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 9.5), 10. för anvisar anslagen under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt följande upp- ställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ramanslag 37 989 B1 ramanslag 229 907 B2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ramanslag 22 000 B3 Djurregister ramanslag 14 000 B4 Statens utsädeskontroll ramanslag 1 002 ramanslag 1 371 B6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket reservationsanslag 26 740 B7 Bekämpande av växtsjukdomar ramanslag 2 629 B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn ramanslag 107 500 B9 Från EG-budgeten finansierat strukturstöd ramanslag 127 500 B10 Regionala stöd till jordbruket ramanslag 717 000 B11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket ramanslag 325 000 B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket ramanslag 1 370 000 B13 Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket ramanslag 1 307 500 B14 Arealersättning och djurbidrag m.m. ramanslag 3 650 000 B15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ramanslag 1 550 000 B16 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar, m.m. ramanslag 80 000 B17 Jordbrukets blockdatabas ramanslag 18 040 B18 Jordbruks- och livsmedelsekonomiska institutet ramanslag 4 000 C1 ramanslag 59 058 C2 Strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 30 890 C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 80 000 C4 Fiskevård ramanslag 20 000 D1 Främjande av rennäringen m.m. ramanslag 37 000 D2 Ersättningar för viltskador m.m. ramanslag 56 000 D3 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. ramanslag 1 538 E1 ramanslag 80 563 E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen obetecknat anslag 80 277 E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ramanslag 20 490 ramanslag 7 043 E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ramanslag 90 950 F1 ramanslag 108 926 ramanslag 597 F3 Kostnader för livsmedelsberedskap ramanslag 23 658 F4 Livsmedelsstatistik ramanslag 24 588 F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budge- ten ramanslag 3 700 F6 Exportfrämjande åtgärder ramanslag 15 000 G1 ramanslag 1 080 919 G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader ramanslag 11 158 G3 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning samt kollektiv forskning ramanslag 197 285 G4 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien obetecknat anslag 920 H1 ramanslag 268 022 H2 Insatser för skogsbruket ramanslag 75 700 H3 Internationellt skogssamarbete ramanslag 1 405 H4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskade- övervakning ramanslag 6 000 Summa 20.1 Omfattning Utgiftsområde 23 omfattar jordbruk och träd- gårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, utbildning och forskning samt skogsnäring. Utgiftsområdet omfattar 45 anslag fördelade på 8 verksamhets- områden, där det dominerande området är jord- bruks- och trädgårdsnäring. Inom utgiftsområ- det ryms följande myndigheter: , Statens utsädeskontroll, , , Statens veteri- närmedicinska anstalt, Centrala försöksdjurs- nämnden, , Livsmedels- ekonomiska samarbetsnämnden, , Skogs- och jordbrukets forskningsråd samt och skogsvårdsstyrelserna. ansvarar för utgifts- område 23. För frågor som rör skogsnäringen och ansvarar dock Närings- och . Jordbruks- departementet har vidare ett samordningsansvar för frågor som rör nationella minoriteter i Sve- rige. redovisas emellertid under ut- giftsområde 1, . För föreslås att sammanlagt 11 anslås för utgiftsom- rådet. Anslagna medel för utgiftsområdet minskar därmed med ca jämfört med . Utfallet liksom prognosen för visar att utgifterna överskattats, framför allt utgifter som finansieras av EU. Det har fått till följd att betydande an- slagsbehållningar skapats. Vid utgången av beräknas de sammantagna behållningarna inom utgiftsområdet överstiga 4,5 miljarder kro- nor. Mot bakgrund av att även anslagssparande kan tas i anspråk för att täcka utgifter minskas ramen för utgiftsområdet engångsvis detta år. Minskningen av ramen återspeglar så- ledes inte några besparingsåtgärder. av utgifterna finansieras från EG-bud- geten. Merparten av EG-stödet avser obligato- riska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. Utgiftsområde 1998 (prognos) Utgiftsområde 1998 (prognos) EG-stöd (7,89 mdkr): Finansiering från EG- budgeten. Arealstöd, intervention, miljö- ersättningar, m.m. En del av EG-stödet förut- sätter nationell medfinansiering. Nationell medfinansiering av EG-stöd (1,78 mdkr): T.ex. strukturstöd, miljöersättningar och regionalstöd. Forskning och utbildning (1,25 mdkr): SLU, och stöd till forskning. Myndigheter (0,74 mdkr): , , m.fl. (ej SLU och ).