prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering på gjorts av anslaget. Anledningen är att en korrigering har fått göras av den justering som genomfördes för anslagen avseende beroende på det förändrade finansieringssättet av avtalsförsäkringarna på det statliga området (se bilaga 1, avsnitt 4). Anslaget för har beräknats till och för till . Hänsyn har då inte tagits till finansieringen av den nya uppgiften att samordna den statliga upphandlingen. Tabell 4.19 Anslagsutveckling Tusental kronor 9 225 1999 Förslag 6 427 2000 Beräknat 6 466 1 2001 Beräknat 6 564 2 1 Motsvarar 6 351 tkr prisnivå 2 Motsvarar 6 351 tkr prisnivå Nämnden hade vid ingången av 1998 ett stort anslagssparande. Detta beror främst på att nämnden, som bildades , inte var fullt utbyggd . Enligt nämndens prognos kommer anslagssparandet att förbrukas . Anslagssparandet har använts på det sätt som regeringen angav i budgetpropositionen , nämligen för bl.a. finansiering av extra anställd personal och viss statistikinsamling. Regeringens överväganden Resultatbedömning Det övergripande målet för () har varit att verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och i enlighet med lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (), EG:s rättssystem på området och WTO-överens- kommelsen vad avser offentlig upphandling. De viktigaste verksamhetsmålen för NOU har varit att lämna muntlig och skriftlig information för att underlätta tillämpningen av upphandlingsreglerna och att tillse att regelverket efterlevs. Inom utvecklingsområdet har verksamhetsmålet varit att nämnden skall följa direktivförändringar och rättstillämpningen inom EU samt följa den allmänna utvecklingen inom offentlig upphandling i syfte att föreslå nödvändiga ändringar i lagen om offentlig upphandling samt bidra till att skapa en effektivare och mer miljömedveten upphandling. Enligt regeringens bedömning har nämnden i huvudsak uppnått resultat i enlighet med de uppsatta målen. Vilka effekter verksamheten har lett till bedömer regeringen med ledning av årsredovisningen som svåra att överblicka, t.ex. om regelefterlevnaden har blivit bättre. NOU:s uppgift är enligt lagen om offentlig upphandling att utöva tillsyn över hela den offentliga upphandlingen, dvs. att tillse att regelsystemet efterlevs. Det verksamhetsresultat som NOU redovisar är att den rena tillsynsverksamheten har ägnats något mindre andel av den effektiva tiden än planerat. Enligt NOU:s rapport av lagen om offentlig upphandling har lagen lett till goda ekonomiska effekter i den offentliga upphandlingen. De stora nettobesparingarna har gjorts i kommuner och kommunala bolag. Inom övriga sektorer har det knappast uppkommit någon nettoeffekt alls. Rapporten visar också att regelefterlevnaden är bristfällig. Många upphandlande enheter följer inte regelverket fullt ut. I NOU:s regleringsbrev har regeringen preciserat målen för NOU:s verksamhet. Bland annat skall en en ökad efterlevnad av regelsystemet nås. NOU har haft regeringens uppdrag att överväga om informationsverksamheten kan minska och en ökad tyngd läggas på tillsynsverksamheten. Inriktningen skulle vara att tillsynsverksamheten skulle prioriteras . NOU föreslår i sin redovisning av uppdraget flera åtgärder för att effektivisera upphandlingsverksamheten, b.la. en ökad satsning på kvalitet, översyn av regelsystemet och ett effektivare sanktionssystem. NOU understryker att det torde finnas stora besparingsmöjligheter vid en förbättrad regelefterlevnad. Med hänsyn till omfattningen av den offentliga upphandlingen och till de möjligheter till effektiviseringar som uppenbarligen finns, anser regeringen att tillsynsuppgifterna skall prioriteras. Översyn av verksamheten Lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, som trädde i kraft , styr i princip all inköpsverksamhet inom stat och kommun. NOU inrättades 1993 i samband med omläggningen av upphandlingssystemet bl.a. till följd av att om offentlig upphandling infördes. Myndigheten fick bl.a. till uppgift att informera om lagen och att utöva tillsyn över den offentliga upphandlingen. I praktiken har NOU:s resurser till övervägande del använts för informationsverksamhet. Mot bakgrund av den problembild som successivt har vuxit fram på upphandlingsområdet har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall se över NOU:s framtida organisation, roll och uppgifter. NOU uppvisar samma problembild som andra nämnd- och småmyndigheter. Framför allt är nämnd- och småmyndigheter ett problem ur styrningsperspektiv. Detta framgår bl.a. av Statskontorets rapporter Statens nämndmyndigheter (1997:7A och 1997:7B). Nämnd- och småmyndigheter har svårt att möta de krav som regeringen har anledning att ställa på en myndighets förmåga att tillämpa de för statsförvaltningen gemensamma regelverken. Få anställda ger också en sårbar organisation. Regeringens bedömning i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst är att när så är möjligt bör särskilda beslutsformer användas i stället för nämndmyndighetsformen (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). hade inga invändningar mot vad regeringen anförde i detta sammanhang. Utredaren skall också bl.a. lämna förslag om hur tillsynsrollen bör utvecklas och ges större tyngd. Vidare skall utredaren se över skadeståndsreglerna och göra en översyn av bestämmelserna om upphandling under tröskelvärdena. Möjligheterna att effektivisera den offentliga upphandlingen skall vara utredningens utgångspunkt. Slutsatser Regeringen anser att inriktningen av NOU:s verksamhet skall vara oförändrad i avvaktan på resultatet av översynen av NOU:s framtida organisation, roll och uppgifter. Detta betyder bl.a. att tillsynsverksamheten skall prioriteras. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 6 292 Pris- och löneomräkning 124 Justering av 11 Förslag 1999 6 427 Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkringspremien. En ytterligare justering av teknisk karaktär har gjorts för . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . A10 Ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning Tabell 4.20 Anslagsutveckling Tusental kronor 1999 Förslag 10 000 2000 Beräknat 10 184 1 2001 Beräknat 10 326 2 1 Motsvarar 10 000 tkr prisnivå 2 Motsvarar 10 000 tkr prisnivå Regeringens överväganden Regeringen har i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294) uttalat att en ökad uppmärksamhet bör ägnas åt kompetens- och utbildningsfrågorna i syfte att stimulera myndigheternas kompetensförsörjning och främja kvalitetsarbetet inom förvaltningen. En särskild myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning bör därför enligt regeringens uppfattning inrättas. hade inga invändningar mot att regeringen fullföljer sin avsikt att inrätta en myndighet av här avsett slag. Myndigheten, som i huvudsak skall arbeta på uppdrag av regeringen, skall verka för att statsförvalningen har en gemensam förvaltningskultur och förvaltningsetik. Myndigheten skall t.ex. ta fram underlag för gemensam basutbildning i grundläggande förvaltningskunskap som kan användas av myndigheterna. En annan uppgift är att utveckla program för kvalificerad aspirantutbildning inom staten. En viktig del i den nya myndighetens verksamhet skall vara att initiera och stödja systematiskt kvalitetsarbete inom statsförvaltningen och skapa nätverk för erfarenhetsutbyte inom detta område. Myndigheten skall också fungera som ett samråds- och kontaktorgan mellan statsförvaltningen och utbildnings- och forskningsväsendet i frågor av betydelse för förvaltningens utveckling. Myndigheten inrättas fr.o.m. . avvecklas verksamheten vid Statens förnyelsefonder, som är en partssammansatt nämnd. Statens förnyelsefonder har finansierats med bidrag som har avsatts efter förhandlingar mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga förhandlingsområdet. Outnyttjade medel per på anslaget D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området, Utgiftsområde 14, kommer att tillföras den nya myndigheten enligt överenskommelse mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten. Utredaren skall bl.a. lämna förslag till verksamhetsmål, dra upp riktlinjer för den nya myndighetens organisation och ange vilken kompetens som behövs. Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . har anslaget beräknats till och till . A11 Vissa nämnder m.m. Tabell 4.21 Anslagsutveckling Tusental kronor 1 885 1999 Förslag 961 2000 Beräknat 977 1 2001 Beräknat 989 2 1 Motsvarar 961 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 961 tkr prisnivå. Flertalet nämnder handhar frågor inom det arbetsgivarpolitiska området. Nämnderna kan därvid ha att pröva frågor om ersättningar som regleras i kollektivavtal, pröva tvistefrågor som rör tillämpningen av avtal, pröva frågor om disciplinansvar och avskedande beträffande innehavare av högre statliga anställningar etc. Från anslaget betalas utgifter i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för , , i vissa trygghetsfrågor, , , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Kontraktsdelegationen, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, , och . Från anslaget betalas även bidrag till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Regeringen kommer att fatta beslut om att föra kansligöromålen åt i vissa trygghetsfrågor till Kammarkollegiet fr.o.m. . Förslaget överensstämmer med de riktlinjer för stödet till nämndmyndigheter som regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst, s. 39 f. (prop. 1997/98:136). Regeringens överväganden har i budgetunderlaget för 1999-2001 begärt ytterligare medel. Mot bakgrund av pågående beredning av betänkandet Försäkring under krigsförhållanden (SOU 1994:130) föreslår regeringen inte nu någon höjning av anslaget. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till att viss del av anslaget förs över till Kammarkollegiet (se anslaget A8). Prognosen för innevarande budgetår pekar mot att anslagna medel, inklusive anslagssparande kommer att förbrukas. A12 Tabell 4.22 Anslagsutveckling Tusental kronor 2 333 1999 Förslag 1 714 2000 Beräknat 1 745 1 2001 Beräknat 1 769 2 1 Motsvarar 1 714 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 1 714 tkr prisnivå. Kostnaderna för avser främst arvoden för Ekonomiska rådets ledamöter, arvoden för beställda forskningsuppsatser samt kostnader i samband med publicering och övrig presentation av forskningsresultaten. Vid utgången av hade ett anslagssparande på . Detta förklaras främst av dels att arvoden i samband med en konferens inte kom att betalas ut förrän 1998, dels av anslagssparande . Enligt Ekonomiska rådets budgetprognos kommer anslagssparandet till stor del att tas i anspråk under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning är ett organ knutet till . Rådet består av nationalekonomiska forskare förordnade av regeringen på i normalfallet . Vidare är generaldirektör adjungerad medlem. Det effektmål som rör Ekonomiska rådets verksamhet är: Tillförlitliga analyser och bedömningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen . Ekonomiska rådets del av effektmålet är att ta initiativ till forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare skall bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet fungerar rådet som en länk mellan respektive och den national- ekonomiska forskningen. har enligt regeringens bedömning uppfyllt sin del av effektmålet, bland annat har en konferens arrangerats på temat What can the welfare state accomplish? . Tretton av underlagsrapporterna till (SOU 1996:158) har publicerats i två nummer av rådets engelskspråkliga tidskrift. Rådet har också arrangerat tio seminarier och åtta lunchmöten på , där aktuella ämnen för den ekonomiska politiken behandlats. Regeringen anser att Ekonomiska rådets roll som initiativtagare till forskning är mycket betydelsefull för tillhandahållandet av ett gediget underlag för den ekonomiska politikens utformning. Rådet har också en viktig uppgift som rådgivare till i vetenskapliga frågor, särskilt inom områdena makroekonomi, modellbyggande och miljöekonomi. Slutsatser Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 1 680 Pris- och löneomräkning 34 Förslag 1999 1 714 Regeringen anser att skall bidra till målet om att statsfinanserna och statens egendom förvaltas och hanteras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, bl.a. genom prognoser och analyser av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Anslaget för har beräknats till och för till . A13 Utvecklingsarbete Tabell 4.23 Anslagsutveckling Tusental kronor 27 000 1999 Förslag 24 170 2000 Beräknat 26 170 2001 Beräknat 26 170 Anslaget har ett stort anslagssparande och beräknas också få ett stort anslagssparande . Anslagssparandena är planerade med anledning av genomförandet av det omfattande utvecklingsarbete som gäller statens budget, betalningar, redovisning m.m. Arbetet presenterades i budgetpropositionen (1997/98:1, volym 2, sid 41). Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen beskrev i budgetpropositionen det s.k. (Verktyg för ekonomistyrning i staten) vars syfte är att skapa ett integrerat statligt koncernsystem för prognos, budgetering, resultatstyrning och betalningsinformation. drivs som fem delprojekt: - Betalningstjänster - Arbetsflödes- och dokumenthanteringssystem - Informations- och analysverktyg - Koncernredovisning och resultatuppföljning - Budgetering och prognos har bl.a. en analys av behovet av koncerninformation genomförts. System för sammanställning och analys av sådan information har utvärderats. Anslaget används även för chefsutveckling enligt regeringens chefsprogram för myndighetschefer m.fl. (jfr prop. 1997/98:136 s. 49 ff.) och till utbildningsinsatser för styrelser med fullt ansvar. Så gott som samtliga myndighetschefer och nya styrelser med fullt ansvar har utnyttjat regeringens utbildnings- och utvecklingsinsatser. Vidare används anslaget till kompetensutveckling inom avseende den reformerade budgetprocessen. Regeringen bedömer att kunskaperna har ökat men att fortlöpande insatser behövs. Inom ramen för anslaget har ett projekt bedrivits inom för att förbättra resultatstyrningen av myndigheterna. Vidare har anslaget använts till regeringens uppdrag avseende myndigheternas omställning av informationssystem . Uppdraget har utförts av Statskontoret och inneburit en kartläggning av myndigheternas situation inför milleniumskiftet. Statskontoret har också utfört uppdrag avseende myndigheternas IT- anpassningar inför eurons införande. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen har för ett bemyndigande från att göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på högst för genomförande. Regeringen kommer dock inte att behöva utnyttja bemyndigandet under innevarande år. Bedömningen är dock att ett sådant bemyndigande behövs för . Slutsatser har av anslaget tillställts för utveckling av den ekonomiska styrningen inom staten. tillförs anslag för detta ändamål. Anslaget Utvecklingsarbete minskar med samma belopp. Vidare har anslaget minskats med och anslaget C 1. m.m. ökats med samma belopp. Anledningen är att visst utvecklingsarbete avseende statens budget och betalningar flyttats till reguljära organisation. Anslaget minskas engångsvis med . anslag ökas med samma belopp för att finansiera viss utveckling av jämställdhetsstatistik. avses anslaget användas för uppdrag till SCB att utveckla de ekonomiska analyserna av förmögenhetstilldelningen och den offentliga konsumtionens fördelningseffekter. Användningen av anslaget kommer även att domineras av . A14 Kontrollfunktionen i staten 4.24 Anslagsutveckling Tusental kronor 88 312 1999 Förslag 85 000 Från anslaget betalas bidrag till projekt som syftar till att stärka kontrollen av medelsförvaltningen i staten. Regeringens bedömning För den offentliga sektorns legitimitet är det av fundamental betydelse att de skatter som beslutat om inbetalas och att bidrag av olika slag endast utbetalas till dem som är berättigade samt att utbetalning då sker till rätt belopp. Kontrollen av statliga medel utgör ett prioriterat område för regeringens arbete. ekonomiska vårproposition anförde regeringen att förstärkningar av kontrollfunktionen i staten bedömdes som nödvändiga. I samma proposition aviserades även en avsikt att föreslå att särskilda resurser på totalt skulle avsättas för att möjliggöra en sådan förstärkning. Mot denna bakgrund har i syfte att stärka kontrollfunktionen i staten anvisat för kontrollinsatser . Från anslaget skall även finansieras vissa insatser för bekämpning av ekobrott. Berörda departement och myndigheter är ansvariga för att de statliga medlen inom deras områden hanteras på ett korrekt och effektivt sätt. De ansvarar även för genomförandet av de projekt och verkställande av de åtgärder som regeringen beslutar. Härav följer att de åtgärder som vidtagits eller planeras inom respektive departements ansvarsområde i första hand redovisas under berört utgiftsområde i denna proposition. Som bl.a. Statskontoret påpekat i en förstudie, Statliga resursinsatser för kontroll av transfereringar (REKOTRANS), har olika myndigheter nått varierande resultat i utvecklingen av sin internkontroll. Avgörande för resultatet av medelskontrollen är inte i första hand hur mycket resurser som avsätts utan hur kontrollen genomförs. De av särskilt anvisade kontrollresurserna ger regeringen en möjlighet att stimulera myndigheternas utvecklingsarbete genom att stödja utvecklingsprojekt. Resurserna ger också möjlighet att genomföra kartläggnings- och metodutvecklingsprojekt som ger förutsättningar för en förbättrad styrning och underlag för regeländringar. De ska däremot inte användas till att finansiera aktiviteter som myndigheterna redan erhåller medel för och kan självklart endast stödja en mindre del av det arbete som krävs inom statsförvaltningen för att förbättra hanteringen av statliga medel. Myndigheter och andra institutioner har erbjudits möjlighet att ansöka om projektbidrag för projekt som syftar till att stärka kontrollfunktionen i staten. Projekt som blivit aktuella för bidrag ur anslaget har det gemensamt att de rör sig inom områden där betydande risker finns för icke avsedd medelshantering vilket kan leda till betydande kostnader för staten. Hit hör bl.a. projekt som rör de individrelaterade bidragssystemen, projekt av sektorsövergripande karaktär samt projekt med inriktning mot kontroll av EU-medel. har sammanlagt ett 40-tal projekt beviljats bidrag, uppgående till totalt . Det totala antalet ansökningar för de två åren är cirka 140 stycken. Bland de större projektbidragen finns bidrag till för ett projekt med syftet att säkerställa god kvalitet i för- säkringskassornas ärendehandläggning. Eko- brottsmyndigheten har beviljats medel till sin verksamhet och för kontroll av skatteupplag och ledsagardokument. Sektorsövergripande insatser har prioriterats. Ett exempel på detta är ett projekt som ska utveckla kontrollrutiner vid utbetalning av bidrag från , arbetslöshetskassorna och försäkringskassorna. Syftet är dels att förhindra att oförenliga beslut avseende förmåner fattas, dels upptäcka och stoppa felaktiga utbetalningar från två eller flera bidragssystem . Andra myndigheter som erhållit projektbidrag är bl.a. , (), och . Tabell 4.25 Beviljade kontrollprojekt per område 1997 1998 Rätt ersättning från socialförsäkringen 25 000 30 215 Hantering av EU- medel 15 366 22 937 Informationsutbyte FK, CSN och A-kassa 5 000 1 250 Arbetslöshet 100 5 990 3 100 3 000 Folkbokföring 3 000 2 760 Skatter och statliga fordringar 2 850 2 325 Myndigheters interna arbete 4 100 0 Svart arbete 3 900 0 Utbildning 0 1 970 Företagsstöd 2 000 0 Användning av stimulansbidrag 0 1 200 Övrigt 705 300 7 000 30 000 Total 72 121 101 947 har sju projekt slutredovisats. () har genomfört en studie för hur talsvarsteknik kan användas för att intensifiera arbetet med att kontrollera att arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Resultatet av studien är att ett utvecklingsarbete har startats inom AMS och i genomförs försök med att använda talsvarsteknik för att förstärka kontakten mellan arbetsförmedling och arbetssökande. Flertalet av de slutförda projekten är studier av kartläggningskaraktär som genomförts av RRV. RRV har bl.a. kartlagt det svarta arbetet och lämnat ett antal förslag till åtgärder. RRV beräknar att det svarta arbetet innebär ett årligt skattebortfall på motsvarande . För att bekämpa det svarta arbetet menar RRV att det krävs ett brett och djupt åtgärdsprogram. Åtgärdsprogrammet behöver inriktas på att påverka attityder och samhällsmoral, skapa incitament att handla rätt och att öka risken för upptäckt. Då förslaget till åtgärdsprogram berör många olika verksamheter föreslår RRV att initierandet och genomförandet leds av en delegation knuten till regeringen. I en studie av datorrelaterade missbruk och brott beräknar RRV bl.a. att detta kostar statliga myndigheter . RRV lämnar också förslag på olika åtgärder för att förebygga och upptäcka datormissbruk och brott. De pekar bl.a. på att frågan inte i första hand är teknisk utan en ledningsfråga. RRV har också granskat förutsättningarna för ett centralt register med uppgifter om ersättningar och bidrag ur transfereringssystemen till enskilda personer. RRV rekommenderar myndighetssamverkan i en decentraliserad IT- miljö för att skapa utrymme för ökad effektivitet och förbättrad service. EU-bedrägeridelegationen har låtit RRV kartlägga det regelverk som styr kontrollen av hantering av EU-medel. I rapporten konstateras bl.a. att ansvaret för EU:s medelshantering i , med utgångspunkt i myndigheternas instruktioner, är otydligt. Rapporten konstaterar också att skyddsnivån för de olika stöden skiljer sig åt. Rapporten lämnar också ett antal förslag, bl.a. att roller och ansvar behöver förtydligas bland de myndigheter som handlägger och beslutar om EU-medel. RRV har granskat den interna kontrollen vid hanteringen av stöd från utvecklingssektionen inom och inom Fonden för fiskets utveckling. RRV konstaterar när det gäller Fonden för fiskets utveckling att den interna kontrollen är tillräcklig, förutsatt att vissa kontrollförstärkningar genomförs. För jordbruksfonden menar RRV att internkontrollen är bristfällig för strukturfondsprojekten inom mål 5b och 6. RRV konstaterar att om kommissionen börjar tillämpa samma regler som för jordbruksstödet riskerar att drabbas av sanktioner på grund av bristande intern kontroll. RRV beräknar att kan drabbas av sanktioner uppgående till för femårsperioden om samma procentsatser för sanktioner tillämpas som för garantisektionen inom Jordbruksfonden. Ytterligare ett antal projekt har kommit så långt att det går att dra preliminära slutsatser om deras resultat. De projekt som beviljats medel för har till syfte att stärka kontrollen av bidrag från EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Projekten är inriktade både på att bygga kontrollfunktioner och administrativa rutiner på ett sådant sätt att utbetalningar blir riktiga och att oegentligheter förhindras. Om inte medlemslandet skött kontrollen eller genomfört handläggningen av bidragsärenden på ett tillfredsställande sätt har EU betydande sanktionsmöjligheter. Beroende på bristernas omfattning kan EU besluta att låta bli att ersätta av utbetalt bidrag. Bland andra EU-länder i varierar sanktionerna ett enskilt år mellan av utbetalt belopp. Noll procent i sanktion är mycket ovanligt.