prop · GM0398 · 1999-01-01 00:00:00 — Ytterligare åtgärder krävs för att trygga en systemstart . Dessa åtgärder bör vara så verkningsfulla att en reservplan av nämnt slag sannolikt inte behöver genomföras. Sådana åtgärder redovisas i nästa avsnitt. Som en konsekvens av senareläggningen bör ändringar göras i över- gångsbestämmelserna som gäller den tid under vilken PPM i särskilda fall får täcka vissa kostnader genom avdrag från avkastningen på den till- fälliga förvaltningen. I fråga om ändring av pensionsrätt för premie- pension föreslås också en justering av övergångsbestämmelsen till regeln för hanteringen av sådana ändringar. De nya övergångsbestämmelserna kommenteras närmare i författningskommentaren (avsnitt 10.3). 6 Begränsning av fonder, m.m. Regeringens förslag: PPM får bestämma ett högsta antal fonder som får registreras för en fondförvaltare. Myndigheten får begränsa utbetalningen av premiepension till ett utbetalningstillfälle. Efterlevandeskydd före pensionstid kan väljas första gången först . Skälen för regeringens förslag: För att underlätta uppbyggnaden av premiepensionssystemet är det angeläget att redan nu vidta åtgärder så att antalet fonder i systemet blir mer hanterligt. Dessutom bör vissa funktioner som inte direkt berör pensionssparandet i fonder lyftas bort under en inledande fas. Åtgärderna syftar till att pensionsspararna får välja fonder, att medel förs över till de valda fonderna och att systemet ger spararna rimliga möjligheter att byta fonder. I det följande redovisas åtgärder som ger goda möjligheter till en sådan start. Det bör inledningsvis understrykas att PPM fortlöpande bör undersöka möjligheterna att förenkla systemet. Det är rimligt att myndigheten under de inledande åren lämnar utvecklingen av extrarutiner därhän och inriktar sig på att utforma en enkel och effektiv hantering för pensions- spararna. Nuvarande regler medger inte någon begränsning av det antal fonder som erbjuds i premiepensionssystemet. Fondförvaltare som har rätt att utöva fondverksamhet och som slutit s.k. samarbetsavtal med PPM och i övrigt uppfyller de krav som anges i 8 kap. 3 § LIP har en prin- cipiell rätt att anmäla ett obegränsat antal fonder för registrering hos PPM. Mångfald i kapitalförvaltningen är av väsentlig betydelse i premie- pensionssystemet. Det är således viktigt att pensionsspararna har ett stort och varierat utbud av fonder att välja mellan. Detta talar mot att införa en möjlighet att begränsa antalet fonder som erbjuds inom systemet. kan det antas att det är attraktivt för många förvaltare att av marknadsföringsskäl anmäla så många av sina fonder som möjligt till systemet. Om ett mycket stort antal fonder anmäls till PPM riskerar systemuppbyggnaden att påverkas negativt. Även driften av systemet kan störas. Även om det självfallet är väsentligt att pensionsspararna har en mångfald av fonder att välja ur, bör av dessa skäl en begränsning av fonderna övervägas. En rimlig avvägning mellan å ena sidan intresset av valfrihet för pensionsspararna och å andra sidan omsorgen om att systemet kan tas i drift så snart och säkert som möjligt är att PPM får befogenhet att be- gränsa det antal fonder som en och samma förvaltare kan ha registrerade hos myndigheten. Även med en sådan gräns för antalet fonder i systemet skall det finnas ett varierat fondutbud för pensionsspararna. Begränsningarna bör därför inte utformas snävare än nödvändigt. Utrymme bör finnas för ett täm- ligen heltäckande sortiment med bl.a. aktie-, obligations- och bland- fonder. PPM får inte heller begränsa fonderna så att konkurrensen mellan fondförvaltarna snedvrids. En begränsningsregel med detta innehåll kan inte sägas inskränka den principiella öppenheten för vilka fonder som får finnas i systemet och bör därför införas . Den föreslagna regeln behandlas också i författnings- kommentaren, avsnitt 10.2. Uttag av pension från det nya pensionssystemet kommer att kunna ske första gången och då för de pensionssparare som är födda åren 1938 1940. Pensionen skall enligt huvudregeln betalas ut . Årspension (dvs. inkomst- och tilläggspension samt premiepension tillsammans) som uppgår till högst skall emellertid betalas ut i efterskott en eller . De beräkningar som måste göras inför pensionsutbetalningarna är förhållandevis omfattande. Utbetalningarna av premiepension skall samordnas med försäkringskassornas utbetalning av inkomstpension via RFV. Mot bakgrund av att de första fondvalen och överföringarna av medel till förvaltare senarelagts kommer belastningen på det kontoadministrativa systemet att vara stor . Den premiepension som skall betalas ut kommer att uppgå till mycket låga belopp. För dem som under hela intjänandeperioden 1998 nått intjänandetaket, dvs. de vars pensionsgrundande belopp hela perioden uppgår till 7,5 basbelopp, beräknas pensionen bli . I ett stort antal fall rör det sig om betydligt mindre belopp. En utbetalning av premie- pensionen detta första år efter fondvalet bör därför godtas för att under- lätta systemuppbyggnaden. Med hänsyn till detta föreslår regeringen att premiepension skall kunna betalas ut vid ett enda tillfälle. En engångsutbetalning kan således göras . Efterlevandeskydd före pensionstiden får väljas först I premiepensionssystemet har pensionsspararen möjlighet att före pensioneringen välja ett efterlevandeskydd för sin familj. Skyddet är utformat som en ren riskförsäkring utan sparmoment. Kostnaden för skyddet dras från spararens premiepensionskonto. Det finns två försäk- ringsbelopp att välja mellan; ett eller två basbelopp . För många i den s.k. mellangenerationen är utrymmet för skyddet begränsat eftersom de endast får en mindre del av pensionen från det nya systemet. Erfarenheterna från valet av skilda alternativ för tjänste- pension i SAF-LO-systemet visar att stort intresse finns för ett familje- skydd. Av de försäkrade i SAF-LO-systemet valde ett efterlevandeskydd som i allt väsentligt är utformat på samma sätt som efterlevandeskyddet före pensionstid i premiepensionssystemet. Med samma frekvens i premiepensionssystemet skulle PPM komma att få närmare 1,5 miljoner ansökningar om efterlevandeskydd . Behandlingen av ansökningarna om efterlevandeskydd kräver en relativt omfattande utveckling och anpassning av system. Även skade- regleringen efter ett dödsfall skall hanteras på ett fullgott sätt. Myndig- heten bör inte ställas inför dessa uppgifter efter premiepensionssystemets start då stor kraft måste läggas ner för att hanteringen av fondsparandet på premiepensionskontona skall fungera smidigt. Möjligheten att ansöka om efterlevandeskydd före pensionstid bör därför inte öppnas , dvs. ca efter drift- starten. Detta ger också PPM möjlighet att ordna administrationen av denna fråga på bästa sätt. Som en följd av detta förslag bör också den extra möjlighet att gå in i efterlevandeskyddet som finns när systemet startar förskjutas fram till . 7 Förenkling av vissa lagregler Regeringens förslag: Efter det första valet av fond skall PPM placera senare års sparande och andra tillkommande belopp i den eller de fonder och med den fördelning mellan fonderna som pensions- spararen senast bestämt för sina kontomedel. Pensionsspararen skall alltjämt kunna byta fond. Vid byte av fond anger spararen på motsvarande sätt hur fondmedlen skall vara fördelade efter bytet. Skadestånd och belopp för höjd pensionsrätt skall inte i något fall betalas ut direkt till pensionsspararen. Möjligheten för en pensionssparare att i en ansökan om efter- levandeskydd före pensionstiden fritt kunna ange när skyddet skall börja gälla tas bort. Principerna för hur ändringar av pensionsrätt för premiepension skall hanteras ändras så att anställda och egen- företagare behandlas mer lika även vid höjning av pensionsrätten. När premiepension betalats ut felaktigt skall PPM återkräva beloppet. Även vissa andra bestämmelser för premiepensionen ändras i syfte att förenkla regelverket. Följdändringar av teknisk karaktär görs till föreslagna ändringar i försäkringsrörelselagen. Skälen för regeringens förslag: Enklare rutiner i PPM ger vinster såväl i uppbyggnaden som i den framtida hanteringen hos myndigheten. Vissa mer allmänna förutsättningar för att underlätta PPM:s verksamhet har redan skapats bl.a. genom den generella möjligheten för myndigheten att fatta beslut om premiepension med ADB-teknik. Det regelverk som styr mycket av den tekniska utformningen av systemet bör förenklas där så är möjligt utan att det medför större försämringar för pensionsspararna. Vid arbetet med att bygga upp premiepensionssystemet har olika åtgärder för att förenkla systemet identifierats. Vissa åtgärder kräver lagändringar. PPM har pekat på ett antal sådana åtgärder av i huvudsak teknisk karaktär. Med stöd av myndighetens redovisning lämnas i detta avsnitt förslag till tekniska förenklingar av regelverket och vissa andra förslag som rör hanteringen av premiepensionen. Val av fond m.m. gällande bestämmelser om val och byte av fond innebär i korthet följande. Pensionsspararna skall få möjlighet att välja ny placering för den pensionsrätt för premiepension som då fastställts. För den som inte gör något annat val, placerar PPM medlen i Premie- sparfonden inom AP-fonden. En sparare har rätt att när som helst begära att PPM skall flytta hela eller delar av spararens innehav till en eller flera andra fonder. Om spararen inte anmäler något val för ny pensionsrätt, skall PPM placera medel motsvarande pensionsrätten i den eller de fonder som spararen senast valt. Dessa medel kan därmed i sin helhet komma att placeras i en fond dit spararen senast flyttat endast en liten del av sitt totala sparande. Bestämmelser med den nu beskrivna innebörden ger upphov till ett stort antal transaktioner i systemet. Transaktioner som avser val och byte av fond kommer därmed att utgöra en avsevärd del av den totala belastningen på det kontoadministrativa systemet. PPM förordar följande rutiner för val och byte av fond. Pensions- spararna skall tills vidare kunna fördela sitt sparande på högst fem olika fonder. Vid såväl val som byte av fond skall spararen för varje önskad fond ange hur stor del av sitt totala innehav som han vill ha placerad i den fonden. Spararen skall således vid val och byte av fond ange hur han vill ha hela sitt sparande fördelat efter omplaceringen. Främst i syfte att uppnå en systemförenkling anser regeringen att följande lagregler bör gälla för val och byte av fond. Första gången som pensionsrätt för premiepension har fastställts skall pensionsspararen upplysas om rätten att välja placering för sina medel. år skall PPM, utan att först kontakta spararen om hans önskemål för placeringen, föra över nya pensionsmedel till den eller de fonder och med den spridning mellan fonderna som spararen senast angett för hela sitt sparande. För den som inte bestämt någon sådan placering i fond, kommer PPM alltjämt att placera de nya medlen i Premiesparfonden inom AP-fonden. En pensionssparare skall fortfarande kunna omplacera sina fondmedel när han så önskar. Spararen skall vid en sådan omplacering ange hur hela sparandet skall vara fördelat mellan olika fonder. Pensionsspararna skall få en allmän information om de åtgärder som PPM vidtar när ny pensionsrätt för premiepension har fastställts. Spararna skall på samma sätt upplysas om rätten att placera om sitt sparande. Informationen kan ges t.ex. i samband med årsbeskedet om utvecklingen av den enskilde spararens tillgodohavande. Med en ordning som den nu beskrivna torde risken för att ny pensionsrätt placeras på ett sätt som inte stämmer överens med spararens verkliga önskemål minska i betydande mån eftersom placeringen sker i enlighet med hur spararen senast låtit placera alla sina medel. Med placeringar enligt en sådan nyckel kan det därför förutsättas att antalet ärenden om byte av fond som PPM skall handlägga minskar avsevärt. Med den föreslagna ordningen kommer spararens nya medel att fonderas betydligt snabbare. Av de skäl som angetts bör således bestämmelserna om val av fond ändras så att PPM placerar nya pensionsmedel i enlighet med den nyckel som spararen tidigare angett för hela sitt sparande. Även PPM:s placering för en pensionssparare av medel avseende höjd pensionsrätt bör ske på motsvarande sätt. Det kan antas att beloppen för höjd pensionsrätt i många fall kan bli små. Beräkningar av vad som kan anses belöpa kan bli kostsamma för PPM. Belopp som avser höjd pensionsrätt bör därför inte betalas direkt till pensionsspararen som pension. De bör i stället så som är fallet enligt nu gällande regler för medel som inte avser förfluten tid antingen placeras i fonder eller föras över till PPM:s livränte- verksamhet. Beloppet kommer i båda fallen pensionsspararen tillgodo, i livräntefallet genom att PPM höjer livräntan för den enskilde. Samma ordning som beskrivits för höjd pensionsrätt bör gälla i de sällsynta fall då pensionsspararna skall tillföras skadestånd för fel i fondförvaltningen. Bestämmelsen om byte av fond bör justeras för att bättre återspegla att pensionsspararen vid ett byte skall ange hur hela hans tillgodohavande skall vara fördelat mellan olika fonder efter bytet. Denna fördelning kommer alltså att utgöra den nyckel efter vilken PPM skall placera medel motsvarande ny pensionsrätt. En av de viktigaste kännetecknen för premiepensionssystemet är att storleken av pensionsförmånerna är beroende av värdeutvecklingen på de fonderade medlen. Hur stor premiepensionen blir beror således av behållningen på den enskilde pensionsspararens premiepensionskonto. Bland svenska fondförsäkringsbolag har det varit vanligt att utbetalningsbeloppet räknas om vid varje utbetalningstillfälle. Vissa bolag bestämmer ett belopp som svarar mot ett visst antal andelar och gör vissa justeringar för avgifter och avkastningsskatt. Andra bolag be- stämmer beloppet i kronor genom att dividera kontovärdet med ett delningstal, beräknat med antaganden om framtida ränta och återstående livslängd. I kan ibland försäkringstagaren själv, inom vissa av bolaget givna gränser, välja belopp . En ordning där PPM med ledning av tillgodohavandet på spararnas premiepensionskonton bestämmer pensionsbeloppet för ryms inom principen att premiepensionsförmånerna bestäms av värde- utvecklingen på de fonderade medlen. PPM bestämmer därmed beloppet att gälla för alla utbetalningar . Beloppet grundas på värdet av innehavet en viss dag, samt antaganden om framtida ränta och återstående livslängd. För en sådan ordning talar främst följande argu- ment. En beräkning av premiepensionen som gäller , t.ex. , är betydligt mindre krävande för det kontoadministrativa systemet än att räkna ut ett nytt belopp inför varje utbetalning Det är dessutom normalt till fördel för pensionstagaren att beloppet är detsamma . Andra sociala förmåner beslutas ofta på årsbasis och påverkas ofta av pensionens storlek. skall besluta om pensionen ska betalas ut årsvis, halvårsvis eller med ledning av en bedömning av årsbeloppets storlek. Eftersom utbetalda belopp minskar behållningen på pensions- spararens konto, utsätts inte PPM för någon finansiell risk. Även vid kraftiga variationer i fondvärdet fungerar metoden väl eftersom variationerna slås ut över åren. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en justering av reglerna för uttag av premiepension så att det tydligt framgår att en jämn utbetalning ryms inom bestämmelserna. Den längsta tidsrymd för vilken PPM kan bestämma ett sådant jämnt pensionsbelopp begränsas av det i LIP allmänt föreskrivna kravet att myndighetens verksamhet skall bedrivas enligt försäkringsmässiga principer. Av detta följer att tiden inte bör överstiga . Vid uttaget av pension är grundalternativet att pensionsspararen alltjämt skall ha sitt kontotillgodohavande placerat i värdepappersfonder. Spararen har emellertid rätt att få ut sin premiepension i form av en livränta med garanterade belopp. I det senare fallet bestäms pensionen utifrån värdet på tillgångarna på premiepensionskontot när PPM löser in innehavet. Nuvarande regler för när sådan inlösen skall ske anger att PPM skall lösa in tillgångarna efter det att en begäran om detta kom in till myndigheten. anger reglerna att en övergång till livränta inte får ske innan pensionsspararen börjar ta ut premiepension. För att klargöra att en begäran om inlösen inte kan ske långt före den tidpunkt när livräntan skall börja betalas ut, föreslår regeringen att regeln justeras så att PPM:s inlösen av fondtillgångarna kan ske tidigast månaden före den då livräntan skall betalas ut första gången. Ikraftträdande av efterlevandeskydd före pensionstid gällande bestämmelser för när efterlevandeskydd för tid före pen- sionstiden skall börja gälla medger stor valfrihet för pensionsspararna i och med att spararna kan ange vilken som helst starttidpunkt framåt i tiden för skyddet. Felfrekvensen i sådana ansökningar kan med fog antas bli hög. Detta för med sig att belastningen på datasystemet kan bli be- tydande när ansökningarna skall behandlas. Det får dessutom förutsättas att det stora flertalet av dem som ansöker om sådant efterlevandeskydd vill att skyddet skall träda i kraft . Bestämmelsen om ikraftträdandet för efterlevandeskyddet bör därför ändras så att skyddet alltid börjar gälla som anges i lagen. Grundprincipen för hur PPM skall täcka sina kostnader för skötseln av premiepensionssystemet innebär att myndigheten skall dra av avgifter från pensionsspararnas premiepensionskonton. Det bör vara möjligt för myndigheten att ta ut sådana avgifter i den takt som kostnaderna uppkommer. Regeln bör justeras så att den möjligheten tydligt framgår. PPM skall i övrigt ta ut avgifter för vissa åtgärder som myndigheten utför på begäran av en pensionssparare. Detta gäller t.ex. återkallelse av uttag och nytt uttag av premiepension. Med hänsyn till att PPM avser att hantera flertalet sådana ärenden helt automatiskt kommer myndighetens hanteringskostnader sannolikt att bli förhållandevis låga. Det kan därför ifrågasättas om kostnaderna motiverar att en avgift tas ut. Ett avgiftsuttag kommer självfallet också att innebära en viss belastning på datasystemet. Bestämmelsen om avgifter för sådana åtgärder som det här är fråga om bör därför ändras så att PPM inte måste ta ut en avgift utan i stället får möjlighet att göra så. Det kan som tidigare nämnts antas att många förvaltare, främst av rena reklamskäl, vill låta registrera hela sitt utbud av fonder hos PPM. Det kan i vissa fall röra sig om ett par hundra fonder per förvaltare. Även med den möjlighet som föreslås för PPM att begränsa antalet fonder för en och samma förvaltare kan det antas att antalet fonder i premie- pensionssystemet blir stort. PPM:s kostnader för att registrera fonderna kan därmed bli mycket höga. Dessutom skall myndigheten distribuera informationsmaterial om alla fonder i systemet till pensionsspararna. Även den åtgärden blir mycket kostsam för myndigheten. Det finns mot denna bakgrund skäl att göra det möjligt att vid behov ta ut avgifter från förvaltarna för såväl PPM:s registrering av fonder som för t.ex. myndighetens tryckning och distribution av en katalog över fondutbudet. En uppgift om att sådana avgifter kan tas ut skall finnas med i det avtal som varje förvaltare skall ingå med PPM. Avgifterna skall på ett rimligt sätt återspegla myndighetens kostnader på de angivna punkterna. I likhet med vad som redan gäller för PPM:s möjligheter i övrigt att ta ut avgifter för sina kostnader, skall regeringen även i fråga om avgifter från fondförvaltare meddela närmare föreskrifter om grunderna för avgiftsuttaget. Ändrad pensionsrätt och felaktig utbetalning Bestämmelserna för hur ändringar av pensionsrätt för premiepension skall hanteras gör i ett avseende skillnad mellan anställda och egenföre- tagare. Om pensionsrätten höjts och ett tillägg därför skall göras på pensionsspararens premiepensionskonto, förutsätter tillägget för en egen- företagare att de avgifter som denne skall betala till ålderspensions- systemet anses betalda enligt 16 kap. 12 § skattebetalningslagen (1997:483). Detta förfaringssätt kräver särskilda rutiner för bevakning och infor- mation hos tillämpande myndigheter. Utrymmet för sådana ADB-rutiner är begränsat genom det nya skatteuppbördssystemets konstruktion. Detta innebär en risk för att överföringen av medel till fonder ytterligare försenas. Kravet på att avgifterna skall anses betalda enligt skattebetalningsagen innan tillägg för höjd pensionsrätt görs på premiepensionskontot bör därför slopas för egenföretagare. I de fall där avgifterna förblir obetalda får i stället reglerna för minskning av pensionsrätt användas. När en pensionssparare genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att lämna vissa uppgifter orsakar att premiepension lämnas felaktigt eller med ett för högt belopp, skall PPM enligt gällande bestäm- melser dra av det felaktiga beloppet från spararens premiepensionskonto och föra det till . I de fall där pensionsrätten sänkts skall på samma sätt medel som svarar mot sänkningen återföras till . I sistnämnda fall har från början ett för stort belopp överförts från och pensionsmedlen bör därför gå åter dit. När oriktiga uppgifter från pensionsspararen har medfört att en felaktig premiepension betalts ut är det belopp som överförts från Riksgälds- kontoret till spararens konto korrekt i sig. Felet har i stället uppkommit i ett senare led och beloppet bör därför rätteligen inte återföras till , utan i stället återgå till PPM:s rörelse. I likhet med vad som redan gäller i fråga om inkomst- och tilläggs- pension när oriktiga uppgifter från pensionsspararen orsakat att pen- sionen utbetalats med felaktigt belopp, bör det felaktiga premiepensions- beloppet, ökat med basränta enligt skattebetalningslagen, krävas tillbaka från spararen för att återgå till PPM:s rörelse. Möjligheten att efterge sådana krav skall finnas kvar. Också andra delar av regelverket för premiepensionen kan innebära belastningar på det kontoadministrativa systemet. Sådana bestämmelser bör därför förenklas i den mån förändringarna inte kan sägas vara till någon beaktansvärd nackdel för pensionsspararna. Förslagen kommen- teras närmare i författningskommentaren (avsnitt 10). Även vissa bestämmelser som gäller PPM:s försäkringsverksamhet bör justeras. I regeringens proposition Ändrade försäkringsrörelseregler föreslås ändringar av rörelse- och tillsynsreglerna för svenska försäk- ringsbolag (prop. 1998/99:87). Sådana regler återfinns främst i försäk- ringsrörelselagen (1982:713) och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Följdändringar bör därför göras i lagen med vissa bestämmelser om där det hänvisas till de nya försäkringsrörelsereglerna. 8 Ekonomiska konsekvenser Premiepensionssystemet skall vara självfinansierat och PPM:s kostnader för sin verksamhet skall finansieras genom avgifter från pensions- spararna. Myndighetens verksamhet skall därför inte redovisas i stats- budgeten. Att systemet i den bemärkelsen skall vara ett slutet ekonomiskt system innebär också att variationer i värdet på premiepensionsmedlen inte skall påverka statsbudgeten. De förslag som redovisas i denna proposition innebär därför inte några förändringar i statsbudgeten. Förslagen leder till förenklingar som gynnar pensionsspararna. I fråga om de ekonomiska konsekvenserna för pensionsspararna av den försenade starten för sparandet i fond kan följande sägas. Det första fondvalet och överföringen av premiepensionsmedel till fondförvaltare föreslås bli senarelagt och skall därmed ske före utgången av . Det innebär att den förvaltning av pensionsmedlen som sker hos kommer att förlängas i motsvarande mån. En placering av pensionsmedlen i ger en säker och marknadsmässig avkastning, som uppgår till den upplåningsränta har för motsvarande löptider. Huruvida en förlust eller vinst uppstår i förhållande till denna avkastning är beroende av dels hur olika fonder utvecklas , dels det val av fonder som varje individ skulle ha gjort .