prop · GM031D12 · 1999-01-01 00:00:00 — bör även markera sitt starka stöd tilll UNFPA inför uppföljningen av om befolkning och utveckling. Mindre ökningar föreslås även till UNDP och (4 resp. ) som båda gjort viktiga framsteg i reformarbetet, särskilt vad beträffar utveckling av resultatbaserad budget och programmering av verksamheterna. bör även markera sin vilja att hjälpa UNDP ur den finansiella kris som organisationen befinner sig i. Uppnådda resultat i FN:s livsmedelsprograms (WFP) verksamhet har varit positiva vad gäller förstärkt fattigdomsorientering och tydligare jämställdhetsperspektiv. Organisationens humanitära insatser anses allmänt vara av god kvalitet och utgör nu av WFP:s hela verksamhet. WFP:s verksamhetsredovisning har dock brister, vilket påtalats från svensk sida. Regeringen beräknar ett oförändrat svenskt årsbidrag till WFP . Vidare beräknas andelen av årsbidraget som avser humanitära insatser i vid bemärkelse öka . FN:s flyktingkommissarie () har ägnat allt större resurser åt att finna varaktiga lösningar för flyktingar, främst genom återvändande till hemlandet, när omständigheterna så medger. De svåra förhållanden i konfliktområden under vilka UNHCR:s verksamhet bedrivs i utsätter organisationen för stora påfrestningar. Arbete med en budgetreform i avsikt att effektivisera UNHCR:s flyktingprogram har inletts med svensk tillskyndan. Även om verksamheten förutses minska något i finansiella termer i takt med att vissa flyktingproblem fått sin lösning, kommer UNHCR:s arbete även fortsättningsvis att utföras under svåra villkor. Med hänsyn till den vikt fäster vid UNHCR:s uppgifter, såväl ur humanitär som flyktingpolitisk synvinkel, bör bibehålla sin bidragsnivå till UNHCR. Detta gäller särskilt basbudgetstödet men också stödet till UNHCR:s särskilda program som tills vidare belastar delposten Humanitärt bistånd. Verksamheten vid för palestinaflyktingar, UNRWA, är viktig för att trygga de palestinska flyktingarnas humanitära behov och främja en utveckling i riktning mot stabilitet och fred i . Organisationens svaga, om än något förbättrade, finansiella ställning är därför oroande. Trots att är en av de största givarna till UNRWA, beräknas en mindre höjning av det svenska årsbidraget för att stödja en förutsägbar finansiering av organisationens uppgifter. avser att fortsatt verka för en rättvisare bördefördelning av UNRWA:s finansiering. för urbaniserings- och bosättningsfrågor, Habitat, är centralt för uppföljningen av den s.k. Habitat-agendan. Organisationen har kämpat för sin överlevnad med av de finansiella bidragen i form av öronmärkta pengar. I det pågående reformarbetet på miljö- och bosättningsområdet är en viktig del urbaniseringsfrågornas framtida funktion och organisation. är mån om att Habitats normativa verksamhet inom urbaniseringsområdet fortlever och kommer därför att verka för konstruktiva lösningar i reformarbetet. I FN:s samlade program för hiv/aids () bör även fortsättningsvis verka för att främja en stabil och förutsägbar finansiering. Den nuvarande svenska bidragsnivån, av den totala budgeten, bedöms rimlig. De fortsatta bidragen till skall dock bedömas mot bakgrund av de utvärderingar av verksamheten vilka beräknas ske under 1999-2000. utvecklingssamarbete på hiv/aids-området kommer vidare att påverkas av det pågående strategiarbete Sida fått i uppdrag att utföra. Det extra generalförsamlingsmöte mot narkotika som ägde rum kommer att få konsekvenser för det internationella samarbetet mot narkotika. har verkat för att ökad uppmärksamhet skall ges till verksamhet i . FN:s narkotikaprogram (UNDCP) kommer att utarbeta en ny strategi för arbetet i . I vissa länder utgör narkotikaförknippad brottslighet, korruption och sociala och hälsorelaterade problem ett allvarligt hot mot ekonomisk och social utveckling. avser därför verka för att narkotikaproblemens följder i högre grad beaktas i det svenska multilaterala och bilaterala utvecklingssamarbetet, i synnerhet i . I detta arbete spelar Sida en allt viktigare roll. Den handelsrelaterade biståndsverksamheten som bedrivs av WTO, ITC och , och som prioriterar de minst utvecklade länderna, är av stor betydelse för mottagarländerna och bör även fortsättningsvis stödjas av . Ökade anslag beräknas . Även fortsättningsvis avser verka för att MUL- länder skall vara den primära målgruppen, i synnerhet genom integrerade biståndssatsningar genom nämnda organisationer. Den svenska medlemsavgiften till () finansieras från denna anslagspost. De internationella finansieringsinstitutionerna Tabell 3.6 Internationella finansieringsinstitutioner Tusental kronor Budget 1998 Beräknat 1999 Världsbanksgruppen 920 000 960 000 Regionala utvecklingsbanker 52 000 23 000 Övriga utvecklingsbanker och fonder 130 000 223 000 Summa 1 102 000 1 206 000 Världsbanksgruppen består av Internationella återuppbyggnads- och () och Internationella utvecklingsfonden (). I Världsbanksgruppen ingår även Internationella finansieringsbolaget (IFC), Multilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA), samt Internationella centret för biläggande av investeringstvister (ICSID). De bidrag som under finansieras från delposten rör för Världsbanksgruppens del och . har fortsatt att genomföra omfattande reformer av sin verksamhet och därigenom stärkt den övergripande inriktningen på fattigdomsbekämpning. har gett sitt fulla stöd till detta. Omorienteringen har inte varit smärtfri, och den förändring av bankens interna kultur som eftersträvas är en process som kommer att ta tid. De första resultaten är dock positiva. Såväl verksamhetens kvalitet som volym ökar. Ett av de viktigaste målen har varit att komma närmare låntagarländerna. Det har skett genom decentralisering med upprättande av representationskontor i ett stort antal länder. Det har också skett genom att ett långsiktigt arbete inletts för att ersätta det traditionella givar-mottagarförhållandet med ett mera jämlikt partnerskap. Mycket återstår att göra i båda fallen, men regeringen välkomnar denna utveckling som ligger i linje med svensk politik. Ett annat centralt mål har varit att effektivare utnyttja bankens unika, globala erfarenhetsbas och alltmer förmedla kunskap i stället för finansiella resurser. Även om grunden nu är lagd för att bättre utnyttja denna komparativa fördel, har arbetet med att skapa de tekniska och organisatoriska förutsättningarna gått långsammare än väntat. går arbetet med att utveckla banken till en kunskapsbank in i ett avgörande skede. kommer arbetet med att stödja inför att fortsätta på flera plan. Ett viktigt element är översynen av bankens inkomststruktur. De stadigt minskande inkomsterna från bl.a. räntor och avgifter på utestående lån är en strukturell svaghet som kräver åtgärder. Decentraliseringen fort-sätter, liksom uppbyggande av kunskapsbanken och utvecklande av former för partnerskap som omfattar även det civila samhället. Fattigdomsbekämpningen står i fokus genom ett intensivt arbete som har inletts inför rapporten 2000 med fattigdom som tema. Det finns också ett behov av att ytterligare effektivisera beredningen av lånen och utveckla instrumenten för t.ex. regionala insatser. De pågående 12-förhandlingarna förväntas leda till en påfyllnad av samma storleksordning som 11, dvs. , vilket för del innebar ca . Resultaten av den uppföljning som gjort i fält av genomförandet av 11 utgör en viktig del av förhandlingsunderlaget. Centrala frågor för regeringen under förhandlingens policygenomgång handlar bl.a. om införande av fattigdomsinriktning i alla landstrategier i IDA- länder, ett nytt sätt att hantera frågor som rör gott styrelseskick, en starkare betoning av tvärgående teman som miljö och jämställdhet, ett nytt sätt att samarbeta mellan privatsektordelarna i bankgruppen samt bättre samordning mellan alla aktörer i utvecklingssamarbetet. Biståndseffektivitet behandlas mot bakgrund av en studie som banken har gjort och som publiceras . Ungefär hälften av IDA:s verksamhet kommer även i fortsättningen att vara inriktad på . Asienkrisen har avslöjat brister i kapacitet att hjälpa länder att förstärka sina finansiella sektorer. Krisen har också aktualiserat behovet av att se över samarbetsrutinerna med . Detta kommer att leda till dels förstärkningar av både sociala och finansiella enheter i banken, dels till en trolig omorganisation som knyter bankens och fondens finansiella sektorenheter närmare varandra. Ökningen av de privata kapitalflödena till utvecklingsländerna har inneburit en så stor omvärldsförändring för Internationella finansieringsbolaget (IFC) att det har sett sig tvingat att ta fram en ny strategi inför 2000-talet. Arbetet har pågått , och de första besluten om en ny inriktning avseende verksamhetsländer, sektorer och metoder fattas i styrelsen . Regeringen ser positivt på att IFC:s och verksamheter i allt högre grad kompletterar varandra. En annan konsekvens av omvärldsförändringar är att efterfrågan på garantier har ökat och aktualiserat en kapitalpåfyllnad till garantiorganet MIGA. Medlemsländerna får möjlighet att teckna nya andelar. Kapitalpåfyllnaden sker under de påföljande två åren. andel kommer att vara ca . Ett cen- tralt mål som har anslutit sig till har varit att få MIGA att närma sig resten av bank- gruppen. Under påfyllnadsdiskussionerna har därför vissa policyfrågor drivits särskilt intensivt. Detta gäller framför allt riktlinjer för miljö, information och öppenhet samt arbetslagstiftning. agerande i Världsbanksgruppen sker i nära samarbete med de övriga nordiska länderna samt , och . Den väl fungerande nordisk-baltiska valgruppen och den samsyn länderna har i viktiga frågor som rör internationellt utvecklingssamarbete bidrar till att göra vårt inflytande i banken större än vad den sammanlagda formella röststyrkan skulle ange. stärkte () sin fattigdomsprofil ytterligare, bl.a. genom att anta en fattigdomsstrategi och genom en ökad utlåning till insatser som syftar till social rättvisa och fattigdomsminskning. Detta inbegriper insatser som syftar till att överbrygga sociala och etniska spänningar, tvister om landrättigheter och det tilltagande våldet i städerna, liksom småskalig företagsamhet och mikrokrediter. Andra prioriterade områden är modernisering av statsapparaten för att renodla och förstärka statens roll och medborgarinflytande för att stärka demokratin. IDB:s prioriteringar ligger väl i linje med de frågor som har drivit i nära samarbete med de övriga nordiska länderna. har också drivit på bankens arbete med fattigdomsfrågor, miljö och jämställdhet, där viktiga framsteg har gjorts . En återstående utmaning är att följa upp hur banken i praktiken genomför dessa nya prioriteringar. I detta sammanhang avser regeringen att fortsatt betona vikten av att banken ökar personalens kompetens på de nya områdena och att verksamheten i ökad omfattning decentraliseras till fältkontoren. kommer de viktigaste frågorna att vara IDB:s framtidsvision samt bankens koncessionella långivning. Framtidsvisionen för hur banken skall möta de snabba förändringarna i omvärlden, såsom globalisering, ökande privata kapitalflöden och nyväckta demokratiseringsprocesser, skall diskuteras i en särskild arbetsgrupp, där deltar som observatör. Frågan om den koncessionella långivningen till de fattigaste länderna behandlas i en annan arbetsgrupp efter att ha diskuterats , utan att en långsiktig lösning har kunnat nås. har, tillsammans med de flesta andra bidragsgivare, krävt att de rikare länderna i regionen skall visa solidaritet med de fattigare länderna genom att en del av bankens nettovinst används för detta ändamål. finns en förhoppning hos länderna i regionen om att givarna skall skjuta till ytterligare medel. Regeringen har ansökt om svenskt medlemskap i det Interamerikanska investeringsbolaget (IIC). IIC ingår i IDB- gruppen och är ett fristående bolag som sedan det bildades har haft ett nära samarbete med IDB. IIC stödjer utvecklingen av den privata sektorn i , bl.a. genom lån och investeringar i privata företag. Målgruppen är små och medelstora företag, som har svårt att få kapitalförsörjning. IIC:s verksamhet utgör således ett komplement till IDB:s aktiviteter för att främja den ekonomiska utvecklingen i . IIC har sedan starten beslutat om transaktioner på motsvarande till 174 olika utvecklingsprojekt i regionen, vilka totalt uppgår till . I förhållande till totalt insatt kapital av IIC:s aktieägare har varje insatt dollar resulterat i ytterligare från andra investerare. Som ett mått på IIC:s bidrag till den ekonomiska utvecklingen i regionen kan nämnas att IIC-stödda projekt genererar 85 000 arbetstillfällen samt en årlig export på och till regionens ekonomiska tillväxt. En stor del av bolagets verksamhet är förlagd till , , , , , och . De fattigare länderna gynnas i relation till sin andel av de regionala mottagarländernas aktiekapital i IIC. diskuterar IIC en kapitalökning (från 200 miljoner till ca ). Storleken kommer att påverka kostnaden för ett eventuellt svenskt medlemskap. Kostnaden för medlemskap är också beroende av andel av aktiekapitalet. I diskussioner med IIC:s ledning har preliminärt överenskommits att tecknar av aktiekapitalet, vilket beräknas innebära en totalkostnad på ca under budgetåren 1999-2002, dvs. Asiatiska (AsDB) verksamhet har allt mer inriktats på breda utvecklingsfrågor, från att tidigare ha utgjorts av projektfinansiering, framförallt på infrastrukturområdet. Uppgörelsen om den sjunde påfyllnaden av den Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF), innebar en ytterligare ambitionshöjning i denna riktning. God samhällsstyrning, miljö, jämställdhet och sociala frågor har fått en mer framträdande roll än tidigare och riktlinjer har utarbetats för bankens verksamhet på dessa nya områden. Landprogrammeringen har stärkts och bankens katalytiska roll betonas allt mer, främst i samband med omstrukturering av den finansiella sektorn och i projekt där bankens närvaro kan bidra till att öka andra finansiärers intresse. har bankens verksamhet i hög utsträckning kommit att präglas av den akuta finansiella situationen i stora delar av regionen, främst i sydöstra och östra . På ett tidigt stadium beslutade AsDB att delta i de internationella stödaktioner som organiserades av IMF för att mildra krisens verkningar. Regeringen välkomnar detta, inte minst med hänsyn till att bankens starka regionala förankring utgör ett viktigt komplement till IMF:s bedömningar vad gäller stödets inriktning. vill regeringen understryka behovet av att närmare klargöra ansvar och arbetsfördelning mellan AsDB, och . En annan viktig uppgift är att se till att bankens deltagande i de olika stödpaketen inte undergräver bankens ordinarie verksamhet , t.ex. genom att avsättningarna till den koncessionella långivningen från AsDF blir mindre än beräknat. Det är naturligt att krisen tagit uppmärksamhet och resurser från AsDB:s policyarbete. har dock viktiga framsteg gjorts i policyarbetet på vissa områden, bl.a. avseende fiske, urbefolkningar, korruptionsbekämpning och samarbete med enskilda organisationer. invigdes Asiatiska forskningsinstitut (ADBI). Institutet skall i nära samarbete med banken bedriva innovativ forskning på utvecklingsområdet i syfte att öka kunskapen om och samt identifiera och underlätta genomförandet av framgångsrika utvecklingsstrategier i regionen genom bl.a. utbildning av beslutsfattare på nyckelpositioner. kommer bankens verksamhet att fortsätta präglas av den ekonomiska krisen i regionen. Bankens deltagande i olika ekonomiska krispaket för de hårdast drabbade länderna kan väntas bli ett påtagligt inslag. är det en viktig uppgift framöver att följa upp hur banken genomför besluten i AsDF VII och att banken fortsätter att utvecklas till en brett inriktad utvecklingsinstitution med kapacitet att integrera ekonomiska, sociala, miljömässiga och politiska aspekter i all verksamhet. Afrikanska (AfDB), som under den tidigare delen av genomgick en svår kris, befinner sig nu i en intensiv reformprocess. Vid bankens årsmöte antogs en överenskommelse om en 35-procentig ökning av kapitalet till ca i kombination med att de icke-regionala givarländernas ägarandel av banken höjdes från till (äger ). Genom överenskommelsen, som utgjorde resultatet av förhandlingar har givarländerna markerat sin tilltro till banken och dess roll i . Reformprocessen, i vilken har en framträdande roll, inleddes och har lett till betydande förbättringar vad gäller bankens finansiella och operationella funktioner. En prioriterad fråga framöver blir arbetet med att utforma en tydlig vision för banken. I reformarbetet är det viktigt att fortsätta arbeta för en bättre styrning och effektivare administration av banken, ökad kvalitet i projektverksamheten och bättre koordinering med andra givare. De inledda förhandlingarna om Afrikanska utvecklingsfondens (AfDF) åttonde påfyllnad kommer att bli starkt beroende av hur 12- förhandlingarna utvecklas. I AfDF VII, som uppgick till ca , var bidrag ca . kommer i förhandlingarna att aktivt verka för att frågor som fattigdomsbekämpning, jämställdhet, gott styrelseskick och regional integration får ökat utrymme i bankens verksamhet. Övriga utvecklingsbanker och -fonder Internationella jordbruksutvecklingsfonden () har ett mycket tydligt fokus på fattigdomsbekämpning genom sin inriktning på projekt för att förbättra levnadsförhållandena för landsbygdsbefolkningen i de fattigaste länderna. Vid ett seminarium i , som bl.a. behandlade arbetsmetoder, bekräftades bilden av som en liten och effektiv organisation, som ligger i frontlinjen vad gäller metodutveckling inom jordbruksutvecklingsområdet. Regeringen kommer även fortsättningsvis i , i nära samarbete med , och , bl.a. att verka för att ytterligare förankra prioriterade mål i fondens projektverksamhet och för att förbättra samarbetet och arbetsfördelningen mellan de Rom-baserade FN-organen. Nordiska utvecklingsfonden (NDF) har expanderat relativt snabbt. Sociala sektorer och miljö har getts ökad tonvikt. Fonden, som finansieras genom bidrag från de fem nordiska länderna, har ett grundkapital på SDR och utlåningen (undertecknade och godkända projekt) uppgår nu till drygt 360 miljoner SDR. NDF lämnar lån på mycket förmånliga villkor till projekt som främjar ekonomisk och social utveckling i låg- och lägre medelinkomstländer. Krediterna lämnas i samfinansiering med andra institutioner, främst och regionalbankerna, för projekt av nordiskt intresse. NDF:s finansiering skall i huvudsak avse upphandling av varor och tjänster i de nordiska länderna. NDF bedriver också en försöksverksamhet med stöd till privatsektorprojekt, för vilken 20 miljoner SDR avsatts. ingick NDF ett samarbetsavtal med NORSAD-fonden, som verkar för att främja näringslivssamarbete mellan och SADC (Southern African Development Community ). NORSAD bidrar främst med lån till s.k. joint . Fondens grundkapital på är till stor del förbrukat, varför de nordiska länderna (utom som inte är medlem) enats om en kapitalpåfyllnad om , som skall inbetalas i tre rater 1999-2001, och att förlänga fondens mandat . Afrikanska fonden för kapacitetsutveckling (ACBF) arbetar huvudsakligen med att stärka utvecklingsländers kapacitet att utforma och genomföra makroekonomisk politik. verksamhet är ACBF i behov av ytterligare kapital för att kunna upprätthålla sin verksamhet. En kapitalpåfyllnad har förhandlats fram som uppgår till totalt ca . bidrag uppgår till som kommer att inbetalas . En granskning av ACBF rörande dess arbetsmetoder och kapacitet att utöva sitt mandat visar att fonden utfört ett arbete med god kvalitet. Regeringen anser mot denna bakgrund att ACBF förtjänar fortsatt stöd. Övrigt multilateralt samarbete Multilaterala miljöinsatser Uppföljningen av de prioriteringar som lades fast i regeringens skrivelse om utvecklingssamarbete för hållbar utveckling (skr. 1996/97:2) fortgår genom de multilaterala kanalerna för svenskt utvecklingssamarbete. Regeringen verkar dessutom för en utveckling av de normativa aspekterna, särskilt inom ramen för FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD). Huvudinriktningen av utvecklingssamarbete för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning är att integrera de miljömässiga, ekonomiska, sociala och kulturella aspekterna i samarbetet. För att åstadkomma detta krävs ofta katalytiska och tillfälliga insatser för att initiera verksamhet som sedan kan reguljärfinansieras. Särskilda, direkta insatser för globala miljöfrågor är motiverade för att komplettera denna reguljära verksamhet. I arbetet med att följa upp FN:s generalförsamlings extra möte för utvärdering av har vissa insatser av engångskaraktär inom vatten- och energiområdet finansierats för att initiera arbete i de multilaterala organisationerna. Regeringen avser att stödja sådan verksamhet med särskild betoning på frågor samt produktions- och konsumtionsmönster. Det finns dessutom skäl att nu uppmärksamma och stödja förberedande insatser för fördjupad analys och dialog kring energifrågornas behandling i CSD . avslutades förhandlingarna om den andra påfyllnaden av Globala miljöfondens (GEF) finansiella resurser. Överenskommelsen innebär att givarna kommer att tillföra GEF för . För svensk del innebär detta ett åtagande om sammanlagt . bidrag kommer från och med att baseras på de dragningar på skuldsedlar som görs i enlighet med ett i förväg uppgjort schema. Därmed undviks stora reservationer, men utbetalningsbehoven kan variera mellan åren. Riktlinjerna för den kommande verksam- hetsperioden ligger väl i linje med svenska prioriteringar. Större uppmärksamhet kommer att riktas mot att förankra globala miljöhänsyn i de nationella prioriteringarna på mottagarsidan. En angelägen uppgift för GEF:s verkställande organ, , UNDP och FN:s miljöprogram (), blir att i större utsträckning integrera globala miljöhänsyn i sin reguljära verksamhet. Därutöver har en kontinuerlig och förstärkt granskning och utvärdering av GEF:s verksamhet lagts fast i syfte att mäta resultat och säkra kvalitet. I arbetet med Montrealprotokollet för ozonskiktets skydd förblir den viktigaste uppgiften att säkerställa eget ansvar för utfasningen av ozonfarliga ämnen, vilket särskilt bör ske genom bistånd som stärker u- ländernas myndighetsutövande och incitament till företagens egen utfasning. andel till Montrealproto-kollets multilaterala fond för av påfyllnadsperioden uppgår till av totalbeloppet eller . Högst en femtedel av detta bidrag bör utnyttjas för Sidas bilaterala tekniska biståndsprogram som påbörjats. FN:s konvention mot ökenbekämpning finansieras med reguljära bidrag från medlemsstaterna. andel av sekretariats- och konferenskostnader uppskattas till . Härtill kommer bidrag genom Sida till bl.a. enskilda organisationers och vissa länders deltagande i möten. De globala miljökonventionernas växande betydelse för den nationella och internationella normbildningen och genomförandet motiverar fortsatt stöd. deltagande i konventionen om klimatförändringar, biologisk mångfald och konventionen för ökenbekämpning liksom Kyotoprotokollet, protokollet om biosäkerhet och Montrealprotokollet motiverar ytterligare kompletterande stöd till de multilaterala organisationerna. Multilaterala konfliktförebyggande insatser Det multilaterala systemet har en central uppgift när det gäller att åstadkomma varaktiga lösningar på väpnade konflikter som utgör hot såväl mot internationell fred och säkerhet som civilbefolkningens trygghet och överlevnad samt den ekonomiska och sociala samhällsutvecklingen i stort. För detta krävs samverkan mellan ett flertal kompetensområden, från politiska initiativ till militära och polisiära insatser, skydds- och hjälpinsatser på det humanitära området och avseende mänskliga rättigheter till långsiktigt inriktade återuppbyggnadsinsatser. har spelat en aktiv roll när det gäller att vidareutveckla tänkandet kring och förbättra beredskapen att ställa upp med flexibla internationella insatser som kan gagna både konfliktutsatta människors säkerhet och konfliktlösning.