prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom Kulturnät ökar tillgänglig- heten till svensk kultur och mötesplatser för kul- turlivet, kulturinstitutioner och allmänhet ska- pas. Folkbildning Regeringen har haft ambitionen att värna folk- bildningen. Trots de senaste årens sanering av statsfinanserna har det varit möjligt att hålla folkbildningen i stort sett utanför besparingar och nedskärningar av statens bidrag. Den statliga utvärderingen av folkbildningen (SUFO) visar att av landets be- folkning deltar i studiecirklar och ett par procent i folkhögskolekurser. av den vuxna befolkningen har deltagit i minst en studiecirkel och i en folk- högskolekurs. har folk- bildningens verksamhet ökat i omfattning. Studieförbunden har ökat antalet arrangemang till 537 600. Antalet deltagare ökade till 17,8 miljoner. Ökningen ligger främst på kultur- programmen. Antalet folkhögskolor har ökat från 128 till 146. I de allmänna kur- serna på folkhögskolornas kurser på grundskole- och gymnasieskolenivå har antalet deltagare minskat medan de särskilt profilerade kurserna på eftergymnasial nivå har ökat. Ungdomsfrågor I finns ca 1 miljon ungdomar i åldrarna 15 . De är en socialt och kulturellt hetero- gen grupp, med sinsemellan olika förutsättningar och villkor. Ungdomars engagemang tar sig delvis nya uttryck, t.ex. genom deltagande i olika former av aktiviteter, kampanjer, namninsam- lingar eller i de olika sammanhang som möjlig- görs av informationstekniken. Folkrörelse- och idrottsfrågor Ett aktivt föreningsliv har stor betydelse för att stärka medborgarnas engagemang samt infly- tande och delaktighet. Folkrörelserna spelar en väsentlig roll i uppbyggnaden av den demokra- tiska samhällsstrukturen. Idrottsrörelsen är, med sitt breda engagemang och sina ideella ledar- krafter, en stor tillgång för vårt samhälle. 3.2.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Statens insatser är inriktade på att stimulera kul- turverksamheten i hela landet. Huvuddelen av insatserna utgörs av ekonomiska bidrag. Flera viktiga åtgärder har genomförts under mandat- perioden. Litteraturen och läsandet Inom litteraturområdet har en bibliotekslag införts samt ett inköpsstöd för barn- och ungdomslitteratur. Genom en fortsatt satsning på litteraturen och läsandet (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240) införs ett nytt distributionsstöd till bibliotek och bokhandel samt ett permanent stöd till läsfrämjande åtgärder för barn och unga. Detta innebär att statens stöd till litteratur och läsande har fördubblats . Konstnärernas villkor De direkta bidragen och ersättningarna till konstnärerna har förstärkts. En förstärkning av befintliga stödformer till konstnärerna med ytterligare beslutades med anledning av den kulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Dessutom har beslut fattats om en satsning på bred front för att förbättra konst- närernas villkor (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303). Avsikten är att de professionella konstnärerna i högre grad skall kunna basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. beslutade regeringen vidare om en proposition (prop. 1997/98:156) med förslag till en upphovsrättslig ersättning vid spridning av tomband för att i viss mån kompensera upp- hovsmän för tillåten kopiering av deras verk, s.k. kassettersättning. Författarnas ersättning för utlåningen av deras verk genom biblioteken har genom de årliga för- handlingarna ökat med , från /95 till . höjs ersättningen till och för till . Regional verksamhet har en tyngdpunktsför- skjutning i statens insatser gjorts till regionernas fördel. Ett reformerat och utvidgat bidragssystem till regionala och lokala kulturinstitutioner har införts. ingår även de 20 länsmusikorganisationerna och 20 regionala arkivinstitutioner i det regionala stödsystemet. Vidare pågår en försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel - . Nationella uppdrag har introducerats och till- delats ett antalt regionalt verksamma kultur- institutioner och grupper. har ett betydande stöd lämnats till utbyggnad av det regionala institutionsnätet. En musikteaterinstitution, två dansensembler och tre orkestrar har införlivats i det regionala stödsystemet. Vissa befintliga institutioner har fått ett förstärkt stöd. Riktade, tidsbegränsade bidrag har möjliggjort ett 100-tal utvecklingsprojekt i syfte att bredda och till- gängliggöra institutionernas verksamhet. Ett nytt stöd till länskonstnärer, främst inom områdena dans och bildkonst, är under upp- byggnad. Länskonstnärerna skall stimulera in- tresset för respektive konstform genom att arbe- ta som pedagoger och inspiratörer. Ett treårigt samarbete har inletts mellan Sta- tens kulturråd, Svenska och kring dansfrämjande insatser i hela landet. Regeringen har vidare tillsatt en arbetsgrupp - Kultur i hela landet - med uppgift att hävda kul- turen och ge ekonomiskt stöd till lokala projekt för att under visa fram kulturens mångfald och styrka. Ett statligt stöd till regionala resurscentrum för film har införts. Extraordinära insatser har gjorts för vissa regionala institu- tioner. Flera krisdrabbade teatrar har fått stöd för fortsatt verksamhet och utveckling. Kulturens roll för regional tillväxt har lyfts fram av regeringen i olika sammanhang , bl.a. i den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62). Inom kul- turmiljöområdet har bl.a. roll- och ansvarsför- delningen på regional nivå förtydligats. Förberedelser inför har genom- förts , bl.a. genom fördelning av medel till Kulturhuvudstad 1998 AB samt ett stort antal Kultur i hela landet- projekt. of Culture har genomförts med den som värd. Kultur i skolan har en arbetsgrupp inom haft i uppdrag att utarbeta en ny strategi för kultur i skolan. Arbetsgruppen har i rapporten strategi för kultur i skolan (Ds 1998:58) redogjort för sitt arbete och lämnat förslag till hur det fortsatta arbetet med kultur i skolan skall bedrivas. Bildkonsten och konsthantverket Statens konstråds vidgade uppdrag att förvärva och placera konst i hela den offentliga miljön innebär att den aktuella bildkonsten och konst- hantverket görs mer tillgänglig och levande samt att det svenska konstlivet stimuleras. Den offentliga konsten har i en betydel- sefull beställare. Det statliga bidraget till utställningsersättning innebär att lokal utställningsverksamhet stöds och att de utställande konstnärerna ges bättre ersättning för sitt arbete. Arkitektur, formgivning och design har ett statligt handlingspro- gram för arkitektur, formgivning och design tagits fram. Bland annat har mål för detta helt nya politikområde införts och skönhetsvärden getts ökad tyngd i lagstiftningen (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14 och 1997/98:JoU25, rskr. 1997/98:225 och 1997/98:279). Det nya invigdes i . i har fått särskilda resurser för att ytter- ligare utveckla nätverket för konsthantverk, formgivning och design. Föreningen får ett nationellt uppdrag att sprida kunskap om betydelsen av formgivning och design. Kulturarvet De centrala kulturarvsinstitutionerna har arbetat med att ta fram en strategi för att arbeta vidare med och utveckla kulturarvets demokratiska funktioner. Insatser för samlingarna har fortsatt, liksom åtgärder för att tillgängliggöra kulturarvet digitalt. Ett flertal museer och arkiv har erhållit medel för det fortsatta arbetet med sysselsättningsprojektet . Många av de statliga museerna har genomfört riktade pro- graminsatser för att nå fler och nya besökare. Samtliga museer bedriver särskild barnverksam- het. Regeringen har tagit initiativ till att se över förutsättningarna för att bevara resp. göra s.k. icke-fiktiva filmer tillgängliga (Ku 1998:03). har varit drivande när det gäller att utveckla det internationella arbetet inom kultur- arvsområdet. Insatser har gjorts för bl.a. kultur- miljön i inom ramen för den s.k. Östersjömiljarden. Som exempel kan nämnas att regeringen har avsatt för utvecklingsprojektet i . Detta projekt syftar till att skapa regional strate- gisk utveckling och tillväxt genom att i bred samverkan utveckla arbetsmarknadspolitiska åt- gärder med restaurering och bevarande av kul- turhistoriskt värdefulla byggnader. Denna sats- ning har gett goda erfarenheter och bidrar till att förstärka utgångsläget för det fördjupade samarbete mellan och som skall komma till stånd inom bl.a. kulturområdet. Sve- rige är också ansvarigt, efter kulturministrarnas beslut i , för att tillsammans med övriga utarbeta en strategisk plan för kulturmiljövärden. Arbe- tet skall redovisas . Inom EU bidrar Sve- rige till utvecklingen av EU:s kulturarvsstöd. En god livsmiljö, rik på historiskt innehåll är en viktig utgångspunkt för regeringens arbete för kulturarvet. Genom samarbete och samverkan med myndigheter och andra har kulturmiljö- sektorn förstärkt synen på kulturmiljövärdena som en viktig del av miljön. Framgångsrika ut- bildningssatsningar på odlingslandskapets natur- och kulturvärden har genomförts. En översyn av landets områden av riksintresse för kultur- miljövården har genomförts, vilket har inneburit att områdenas representativitet ökat. Film och medier aviserade regeringen en sats- ning på radio och TV i allmänhetens tjänst för att öka och konkurrenskraft. Satsningen rymmer medel för digital teknik och, för del, särskilda permanenta medel för kvalificerad pro- gramproduktion. Beslut har fattats om att inleda digitala sändningar i de markbundna näten för radio och TV, vilket innebär att frekvensutrym- met kan användas effektivare och att fler därmed ges möjlighet att sända. fattade regeringen beslut om sändningstillstånd för digital marksänd TV för elva programföretag. Tillstånden gäller t.o.m. . Vidare har en kommitté tillsatts för att lämna förslag till lagstiftning för att slå vakt om mång- falden i svenska medier och motverka sådan ägar- och maktkoncentration som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning (Ku 1997:07). En reformering av närradion i syfte att öka lyssnandet och ge möjlighet för fler att sända genomförs fr.o.m. . Insatser vad gäller dagspressen beskrivs under utgiftsområde 1. förlängdes filmavtalet, vilket redovisats för i regeringens skrivelse (skr. 1997/98:171). En särskild ut- redare har tillkallats med uppdrag att lämna för- slag till hur ett framtida stöd till svensk filmpro- duktion skall utformas (Ku 1998:02). Det förlängda filmavtalet löper ut . Genom Kulturnät har informations- spridning ställts till kulturinstitutionernas och allmänhetens förfogande genom Internet. Det blir enklare att få information om bl.a. evene- mang, kulturföremål och arkivhandlingar. Kultur som utvecklingsfaktor Kulturens roll som utvecklingsfaktor har behandlats bl.a. i regeringens proposition Regio- nal tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62). Där betonas kulturen som en bety- delsefull faktor för regional utveckling. Likaså betonas de nya möjligheter till ökad tillgänglig- het som informationstekniken erbjuder. För att främst för de regionalpolitiska stödområdena ut- veckla ny teknik för att öka tillgängligheten till kulturutbudet och det gemensamma kulturarvet har regeringen uppdragit åt att stödja lokala och regionala utvecklingsprojekt inom kul- turområdet. Det mångkulturella samhället Det är en kulturpolitisk uppgift att bidra till att människor med olika etnisk och kulturell bak- grund möts och deltar på lika villkor i kulturlivet. En kommitté (Ku 1998:01) har tillkallats med uppgift att bedriva en initiativtagande och samordnande försöksverk- samhet under namnet Forum för världskultur. Syftet är att främja den konstnärliga och kul- turella mångfalden i genom att ge plats för kulturyttringar från länder och miljöer, vilkas kultur vanligen inte görs tillgänglig genom de etablerade kommersiella eller institutionella kanalerna. Verksamheten skall främst inriktas på scenisk produktion och idégivande kontaktverk- samhet. De centrala kulturarvsinstitutionerna har fått ett särskilt uppdrag att motverka främlingsfient- lighet och rasism. En museisatsning om Förintel- sen har inletts. I samband med regeringens anpassning av läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. förstärktes den mångkulturella aspekten i skolan. I regeringens storstadsproposition (prop. 1997/98:165) prioriteras bl.a. barns och ungdo- mars möten med professionella kulturutövare samt möjligheter till eget skapande i de miljon- programområden där många av de boende har invandrar- eller flyktingbakgrund. Internationellt kulturutbyte Kontakter med och har utvecklats inom både EU och det nordiska sam- arbetet. Partnerskap för kultur har inletts med ett internationellt symposium i . Genom EU:s olika kultur- och medieprogram har ca tillfallit svenska pro- jekt . EU:s bidrag genom struk- turfonderna till svenska projekt med kulturan- knytning till uppskattas till ca 403 miljo- ner kronor. Kultursamarbetet i har en omslutning på ca . inne- har ordförandeskapet i det nordiska sam- arbetet. En handlingsplan för kultursamarbetet att gälla har utarbetats. Jämställdhet En viktig aspekt på statens insatser inom kul- turområdet är jämställdheten. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyl- digheter inom alla väsentliga områden i livet. Regeringen kräver att statliga myndigheter skall redovisa anslagens fördelning på kön. Bland annat skall verka för en tydlig uppdelning på kvinnor och män i den officiella kulturstatistiken. Myndigheter som fördelar forsknings- och utvecklingsmedel inom kultur- och medieområdet har av regeringen getts målet att öka jämställdheten inom forsknings- och utvecklingsprojekten. Inom kulturarvsområdet är frågan om vilka gruppers kulturarv som bevaras och förmedlas viktig. Att utveckla kulturarvets demokratiska funktioner är en central utgångspunkt för rege- ringens arbete med kulturarvet (prop. 1996/97:3). Kulturarvsmyndigheterna har på regeringens uppdrag redovisat strategier för det fortsatta arbetet. De inkomna rapporterna visar att förutsättningarna för att utveckla kulturarvets demokratiska funktioner är goda. Regeringen avser att i det fortsatta arbetet fästa särskild vikt vid hur könsperspektiven behandlas på muse- erna. Regeringen arbetar med jämställdhetsaspekten vad gäller tillsättning av styrelseordförande och styrelseledamöter samt rekrytering och lönesätt- ning av myndighetschefer. Vad gäller könsför- delningen i de central statliga lekmannastyrel- serna inom område är av de ordinarie ledamöterna (inkl. ordfö- rande) kvinnor. Vad gäller ordförande är kvinnor. Av 22 myndig- hetschefer är åtta chefer kvinnor. Av de sex myndighetschefer som har rekryterats och är fyra kvinnor och två män. har regeringen ut- nämnt två första kvinnliga biskopar. Vidare har regeringen genom en förordningsänd- ring förtydligat kravet för att få bli domprost eller kyrkoherde i . Man måste godta att arbeta tillsammans med kvinnliga präster. Trossamfund Arbetet med stat-kyrkareformen fortsätter på grundval av principbeslut (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). Inom ramen för reformen har rege- ringen avgivit två propositioner: Staten och tros- samfunden grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49) samt Staten och trossamfunden bestämmelser om och andra trossamfund (prop. 1997/98:116). har beslutat att bifalla dessa propositioner och som vilande anta regeringens lagförslag (bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284). Med principbeslutet som grund har regeringen vidare avgivit en skrivelse till kyrkomötet, Staten och trossamfunden begravningsverksamheten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. (Regskr 1998:1). Kyrkomötet har yttrat sig över skrivelsen genom beslut . Efter hörande av Lagrådet avser regeringen att senare under detta år avge proposition i de ämnen som kyrkomötesskrivelsen omfattar. Beträffande statens och gemensamma program för ökad sysselsättning har verksamheten påbörjats . Enligt senast inhämtade uppgifter har beslut om bidrag fattats för ett 240-tal projekt till en sammanlagd kostnad av . Kostnaderna delas mellan staten, de kyrkliga kommunerna och kyr- kofonden. Den statliga insatsen, , finansieras av tillgängliga medel inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Genom dessa projekt beräknas över 1 500 arbetstillfällen ska- pas på kvartalsbasis eller över 375 årsarbeten. Målsättningen för programmet är att minst 4 000 kvartalsarbeten eller 1 000 årsarbeten skall till- skapas inom under åren 1998- 2000. Rapport om uppföljning av programmet skall lämnas till regeringen vart och ett av . Folkbildning Regeringen presenterade en propo- sition (prop. 1997/98:115) om folkbildning som beslutade om under vårriksdagen. I propositionen görs den samlade bedömningen att folkbildningen genomför en verksamhet som väl motsvarar de förväntningar staten har för sin statsbidragsgivning. I propositionen slås också fast att folkbildningen är och skall vara fri och frivillig. Det är det fria och frivilliga folkbild- ningsarbetet som öppnar möjligheterna till ett kunskapssökande för var och en utifrån egna erfarenheter, utan att begränsas av krav på for- mella resultat och utan uteslutningsmekanismer. Det är detta som ger möjlighet till engagemang och ifrågasättande och det är just därigenom folkbildningen fyller en roll som ingen annan utbildningsform kan göra. I propositionen beto- nas därför vikten av att folkbildningen får behålla sitt oberoende och självständighet och att statens bidragsgivning bygger på ett grundläggande för- troende för folkbildningens egna organisationer. I enlighet med vad som föreslogs i folkbild- ningspropositionen har regeringen avsatt särskilda medel för att förstärka utveck- lings- och försöksverksamheten i syfte att sti- mulera förnyelsearbetet inom folkhögskolor och studieförbund. De tillfälliga resurser som var avsatta till folkhögskolorna av arbetsmarknadsskäl har ersatts med ett permanent tillskott på 10 000 platser till folkhögskolan inom ramen för den särskilda vuxenutbildningssatsningen, kun- skapslyftet. Det innebär att folkhögskolorna tillförts ca i verksamhets- stöd och ca i studiestöd. Folkhögskolor och studieförbund har utöver detta inom ramen för de medel som tilldelats kommunerna för fått i uppdrag att anordna utbildning motsvarande över 6 000 årsstudieplatser vilket mot- svarar ett resurstillskott på ytterligare 200 miljo- ner kronor. Folkbildningens ordinarie anslag ut- ökas med . Dessutom får folkbildningen utöver ordinarie anslag ett engångsvis tillskott på (prop.1997/98:115) för att möjliggöra för folkhögskolor och studieförbund att utveckla sitt arbete med IT och distansutbildning. Ungdomsfrågor stödjer utvecklingsarbete i kommuner och ungdomsorganisationer samt fördelar statsbidrag till ungdomsorganisationer. Bidragen till ungdomsorganisationerna uppgår sammanlagt till och syftar bl.a. till att främja ungdomars demokratiska fost- ran. Folkrörelse- och idrottsfrågor Det statliga bidraget till idrottsrörelsen syftar bl.a. till att främja barn- och ungdomsidrott samt möjliggöra svenskt deltagande i internationell tävlingsverksamhet. utgick lokalt aktivitetsstöd till föreningar baserat på cirka sju miljoner sammankomster. Vidare erhöll 68 spe- cialidrottsförbund ersättning för verksamhet av gemensam natur. 3.2.3 Effekter av de statliga insatserna Kulturområdet har varit föremål för en grundläggande analys, bl.a. genom Kultur- utredningens utvärdering av kulturpolitik. Genom propositionen om kulturpolitik lades inriktningen på den långsiktiga kulturpolitiken fast. Effekterna av detta beslut kan ännu inte tydligt avläsas. Allmänt kan sägas att pågående statliga insatser är långsiktiga och av avgörande betydelse för att nå målen för en nationell kul- turpolitik. I det följande lämnas exempel på effekter som uppnåtts. Yttrandefrihetsmålet Insatser vad gäller i första hand Litteraturen och läsandet, Konstnärernas villkor, Kulturarvet samt Film och medier har bidragit till att värna yttran- defriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den. Statens insatser för att värna yttrandefriheten är viktiga för produktion, utbud och distribution av svenska medier. Genom att slå vakt om och stärka public service-verksamheten garanterar staten en oberoende radio och TV som produce- rar och sänder program av hög kvalitet till hela befolkning. De statliga insatserna på litteraturområdet är av betydelse för att främja läsningen samt upp- rätthålla infrastrukturen för boken bibliotek, bokhandel och förlag. har bl.a. visat att det statliga utgivningsstödet har möjlig- gjort en bred kvalitetsutgivning samt att stödet till bokhandeln har haft stor betydelse för enskilda bokhandlares utvecklingsmöjligheter och bidragit till nyetablering på orter som länge saknat bokhandel. En väl fungerande arkivvård hos myndighe- terna är en förutsättning för att offentlighets- principen skall fungera. Genom arkivmyndig- heternas insatser bedrivs den statliga arkivverk- samheten effektivt. Tillgängligheten till arkiven har ökat genom arbetet med referensdatabaser och fortsatt digitalisering av såväl register som bestånd. Delaktighets- och bildningsmålen Insatser vad gäller i första hand Litteraturen och läsandet, Bild och form, , dans och musik, Kulturarvet samt Film och medier har bidragit till delaktighet i kulturlivet och till kulturupp- levelser samt till eget skapande. Insatser inom flera områden har även bidragit till att främja bildningssträvandena och till att ge kulturen för- utsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället. De statliga insatserna är avgörande för att upp- rätthålla den institutionella infrastrukturen samt mångfalden och kvaliteten i det fria utbudet av teater, dans och musik. Statens stöd bidrar också till att en större andel av befolkningen nås av utbudet och att den sociala bredden och regio- nala balansen förbättras. Inom teater-, dans- och musikområdet finns indikationer på att bl.a. de förstärkta statliga insatserna har lett till att efter- frågan på teater, dans och musik nu åter ökar och att utbudet inom dessa konstformer blir rikare, även i glest befolkade områden. Statens stöd till utställningsersättning och för- värv av konst till den gemensamma miljön har medfört att tillgängligheten till samtidskonsten har ökat på flera orter i landet. Den förstärkning av utställningsersättningen som gjordes har medfört att nästan 900 bildkonstnärer och konsthantverkare erhållit detta stöd, mer än en tredubbling av antalet jämfört med året innan. Inom museiområdet har tillgängligheten till samlingarna ökat och deras status förbättrats. En utvärdering av effekter skall göras . Genom vandringsutställ- ningar och möjligheter till utställningsgarantier har musei- och utställningsverksamheten haft en god spridning i landet. Mångfalds- och internationella målen Insatser vad gäller i första hand Litteraturen och läsandet, Konstnärernas villkor, Arkitektur, formgivning och design, Bild och form, , dans och musik, Kulturarvet, Trossamfunden samt Film och medier har bidragit till att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet. Insatser inom områdena har även bidra- git till att främja det internationella kulturutbytet och möten mellan olika kulturer inom landet. De statliga konstnärsbidragen har stor bety- delse för de professionella konstnärernas möjlig- heter till skapande. Bidragen till projekt har lett till fler arbetstillfällen. Satsningen på IASPIS (International Artists Studio Program in Swe- den) har inneburit att det internationella utbytet har ökat väsentligt. IASPIS-verksamheten har genererat utställningar, seminarier och en rad besök av utländska kritiker och utställnings- arrangörer. Svenska konstnärers möjligheter att arbeta i ateljéer utomlands har väsentligt ökat . Statens stöd till trossamfunden bedöms med- verka till en gynnsam utveckling särskilt för de samfund som till stor del består av och betjänar invandrare.