prop · GM031D16 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer att kostnaderna för den beräknade elevökningen ryms inom nuvarande kostnadsram med hänsyn till det anslagssparande som finns vid specialskolorna. I sammanhanget kan nämnas att initierat en översyn av systemet för anslagsfördelning mellan skolorna. Enligt 7 kap. 7 § skollagen (1985:1100) skall hemkommunen betala ersättning till staten för den som är elev i specialskolan. Ersättningen skall tillföras inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet. För beräknas dessa inkomster till . Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 418 943 Pris- och löneomräkning m.m. 8 307 Justering av 5 330 Förslag 1999 432 580 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). beräknas mot denna bakgrund anslaget uppgå till och för till . A9 Särskilda insatser på skolområdet Anslagsutvecklingen Tusental kronor 251 000 1999 Förslag 271 351 2000 Beräknat 282 166 1 2001 Beräknat 289 654 1 1 Motsvarar 273 536 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för - bidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet till kommuner för samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. och samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder, - ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet, - bidrag till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever, - särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektive samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. Regeringen räknar med ett visst anlagssparande beroende på ett något lägre elevantal än det beräknade i budgetunderlaget. Regeringens överväganden Resultatinformation Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) har, som tidigare nämnts, lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66). Vidare har en särskild utredare mot bakgrund av de förändringar som skett inom vården av barn och ungdomar fått i uppdrag att se över systemet med den nuvarande sjukhusundervisningen. Elevantalet vid riksgymnasierna för svårt rörelsehindrade elever beräknas öka något även kommande år, medan det beräknas i stort sett på oförändrad nivå vid riksgymnasierna för döva och hörselskadade elever. Slutsatser Med hänvisning till det som anförts om en ökning av elevantalet vid riksgymnasierna för svårt rörelsehindrade elever beräknar regeringen ett fortsatt ökat medelsbehov för med och för med . beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande . A10 Sameskolstyrelsen Anslagsutvecklingen Tusental kronor 35 000 1999 Förslag 34 408 2000 Beräknat 35 018 1 2001 Beräknat 35 610 1 1 Motsvarar 34 408 tkr prisnivå. Sameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolorna, integrerad samisk undervisning och samisk förskole- och fritidsverksamhet. Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. årskurs 9 i . Sameskolstyrelsen skall som särskild uppgift utveckla, framställa och distribuera läromedel för samisk undervisning. Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Från detta anslag utbetalas också bidrag till . En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande om . Sameskolstyrelsen beräknar att disponera anslagssparandet från föregående budgetår . Av årsredovisningen framgår att Sameskolstyrelsen utöver ramanslaget haft inkomster om , vilket avser ersättning från hemkommunen för elevs undervisning i sameskolan. För beräknas dessa inkomster till . Regeringens överväganden Resultatinformation Det finns sex sameskolor. Integrerad samisk undervisning bedrivs inom grundskola i nio kommuner. I sameskolan gick under /98 161 elever, jämfört med 143 elever 1996/97. Den integrerade verksamheten omfattade 134 elever. I Sameskolstyrelsens resultatredovisning har verksamhetsmål och prestationer endast delvis presenterats. Sameskolstyrelsen har inte redovisat i enlighet med regeringens uppsatta återrapporteringskrav och uppdrag. Arbetet med utvärdering av främst språkundervisningen har påbörjats och fortsätter . Dock är uppföljningen och utvärderingen av verksamheten bristfällig inom såväl sameskolan som den integrerade samiska undervisningen. Sameskolstyrelsen kommer att redovisa det arbete som ägt rum i samråd med att ta fram kvalitetsmått som kan användas vid bedömningen av kvaliteten och likvärdigheten mellan den integrerade samiska undervisningen och undervisningen i sameskolan. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () revisionsberättelse innehåller kritik mot Sameskolstyrelsens redovisning på en rad olika punkter. Styrelsen har bl.a. inkommit med årsredovisningen för sent samt inte rapporterat samtliga uppdrag och återrapporteringskrav. Regeringen bedömer att kvalitetssäkringen av styrelsens verksamhet, dvs. uppföljning och utvärdering, måste förbättras liksom myndighetens redovisning till regeringen. Regeringen har gett RRV ett uppdrag om granskning av Sameskolstyrelsens verksamhet, bl.a. avseende resursanvändning och måluppfyllelse. Uppdraget skall redovisas . I avvaktan på RRV:s rapport anstår eventuella ytterligare åtgärder. Slutsatser Sameskolstyrelsens uppföljning och utvärdering av sin verksamhet är inte tillfredsställande utan måste förbättras. Sameskolstyrelsen bör det närmaste budgetåret fokusera kvalitetssäkringen av undervisningen och förbättra denna betydligt liksom sin redovisning till regeringen. Detta förutsätter i sin tur att uppföljning och utvärdering äger rum på skolnivå. Regeringen anser att den viktigaste uppgiften för styrelsen under är att fullfölja det kvalitetssäkringsarbete som påbörjats under innevarande budgetår. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 33 714 Pris- och löneomräkning m.m. 577 Justering av 117 Förslag 1999 34 408 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Regeringen beräknar anslaget för åren 2000 2001 till oförändrad nivå i förhållande . A11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Anslagsutvecklingen Tusental kronor 106 000 1999 Förslag 122 531 2000 Beräknat 126 415 1 2001 Beräknat 129 777 1 1 Motsvarar 122 531 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för - särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riks- rekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildning i , och , - bidrag till kostnader för anslutning till examensorganisationen () i , särskilt statsbidrag till och kommuner för IB-utbildning samt för IB-utbildning vid Humanistiska , - ersättning till kommun och landsting för kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå, - ersättning för personskada till elev i viss gymnasieutbildning, - bidrag till riksinternatskolor enligt avtal mellan staten och respektive riksinternatskola samt statsbidrag till internationella grund- och gymnasieskolor, - statsbidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. Ett visst anslagssparande beräknas främst till följd av elevutvecklingen. Regeringens överväganden Resultatinformation Under innevarande budgetår lämnas statsbidrag till de tre riksinternatskolorna (Grännaskolan, Lundsbergs skola och Humanistiska ), sju internationella grundskolor, vilket är en ökning med en skola från föregående år (i : internationella skolan i , i : Bladins skola, i : Tyska skolan, Lycée Français , , samt ), två internationella gymnasieskolor båda i (Tyska skolan och Lycée Français ) samt till IB-utbildning i , och . Utlandssvenska elevers intresse för studier vid någon av riksinternatskolorna håller sig på en oförändrad jämn nivå medan intresset varit litet för den nyinrättade möjligheten för utlandssvenska elever till skolgång i vid andra skolor än riksinternatskolor. har i uppdrag att följa utvecklingen och utvärdera systemet för slutrapport . Rapport beträffande elevutvecklingen lämnas . Från anslaget utbetalas också bidrag till en kommun eller ett landsting för elever från annat nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Bidraget har för omfattat 381 elever, fördelat med ett större antal på . Överenskommelsen träffades utifrån den struktur för utbildning som då gällde. En rad förändringar har skett på utbildningsområdet i respektive land. Ledningsgruppen för nordiskt skolsamarbete (NSS) inom har, mot bakgrund av den snabba utvecklingen och förändringarna i dagens samhälle, funnit att överenskommelsen och bestämmelser i anslutning till den bör ses över med viss regelbundenhet för att kunna vara i takt med förändringarna i tiden. En sådan översyn har startats innevarande år och beräknas vara klar . Slutsats Mot bakgrund av vad som anförts beräknar regeringen medelsbehovet för till oförändrad nivå i förhållande till 1998. A12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Anslagsutvecklingen Tusental kronor 76 000 1999 Förslag 72 346 2000 Beräknat 73 590 1 2001 Beräknat 75 051 1 1 Motsvarar 72 346 tkr prisnivå. Bidragbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola (internationell skola). Från anslaget bekostas även löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Bidrag lämnas även till . En jämförelse mellan budget och utfall visar ett överskott på . beslöt med anledning av förslag budgetproposition att anslaget skulle minskas med (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108). För att skolorna skulle få tid att anpassa verksamheten till ett lägre statligt bidrag infördes ändringar i statsbidragssystemet först . medgav därför att om kostnaderna inte ryms inom anslaget får högst användas från äldreanslaget A6 Fortbildning m.m. för att täcka utgifterna. Prognosen för innevarande budgetår visar att endast en del av dessa medel behöver utnyttjas. Ett visst överskott beräknas av medlen för Europaskolorna. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget är beroende av elevutvecklingen. Antalet elever i reguljär utbildning uppgick /98 till totalt 1 248. Antalet elever som deltog i distansundervisning med handledning var 93 och i kompletterande svensk undervisning 3 555. Antalet elever i svenska sektioner vid internationella skolor utgjorde 212. I samtliga fall har en ökning skett i förhållande till föregående år. Det totala antalet svenska elever vid Europaskolorna var 277 (inkl. maternelle) /98, varav vid den svenska sektionen i 120 elever och i 76 elever. Antalet nationellt anställda lärare utgjorde 17. Slutsatser De svenska sektionerna vid Europaskolorna byggs ut successivt. Regeringen bedömer att antalet elever vid Europaskolorna kommer att öka även och beräknar därför för en ökning av medlen med . infördes ändringar i statsbidragssystemet, som innebar lägre ersättningsbelopp till huvudmännen för utlandsundervisningen. Regeringen kommer att via redovisningar följa kostnadsutvecklingen för undervisningen utomlands. beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . A13 Statens skolor för vuxna Anslagsutvecklingen Tusental kronor 40 600 1999 Förslag 39 343 2000 Beräknat 40 049 1 2001 Beräknat 40 687 1 1 Motsvarar 39 343 tkr prisnivå. Målet för Statens skolor för vuxna (SSV) i och är att öka tillgängligheten av vuxenutbildning genom att erbjuda och utveckla motsvarande vuxenutbildning i form av distansutbildning. Under redovisade SSV i en omsättning på och 12 305 studerande. SSV i redovisade en omsättning på och 7 623 studerande . Anslaget tillförs inkomster för uppdragsutbildning, avgifter för studiematerial och andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter och prövningsavgifter. En jämförelse mellan anslag och utfall visar att verksamheten vid skolorna totalt sett inneburit ett överskott. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget redovisas oförändrat med indexerad uppräkning och regeringen gör bedömningen att medlen kommer att förbrukas. Skolorna har också tillförts medel som en del i regeringens satsning på ett nationellt kunskapslyft genom regeringsbeslut. De medel som kommer skolorna till del inom ramen för avser utbildning av egna elever men även ett utvecklingsarbete vid skolorna som påbörjades . Utvecklingsarbetet sker i samverkan mellan sko-lorna under ledning av företrädare för . Regeringen bedömer att skolornas utvecklingsarbete avseende läromedel och pedagogik fortsatt bör samordnas i syfte att uppnå största möjliga effekt av verksamheten. har skolorna genomfört utbildning för totalt 23 229 kursdeltagare inom den anslagsfinansierade verksamheten. Det är en ökning mot föregående år . Antalet studerande vid skolorna har uppgått till 15 042, vilket är en ökning . Andelen kvinnliga studerande utgjorde . Budget för uppdragsverksamhet i Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat Intäkter-kostnader Kostnadstäckning % Uppdragsgivare staten % Uppdragsgivare övriga % Utfall 1997 8 904 8 900 4 100 2 98 Prognos 1998 12 000 11 900 100 100 2 98 Budget 1999 12 000 11 900 100 100 2 98 Beräknat 2000 13 000 12 850 150 100 2 98 Beräknat 2001 14 000 13 800 200 100 2 98 Budget för uppdragsverksamhet i Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat Intäkter-kostnader Kostnadstäckning % Uppdragsgivare staten % Uppdragsgivare övriga % Utfall 1997 12 628 12 937 329 97 52 48 Prognos 1998 18 500 17 945 555 103 67 33 Budget 1999 19 500 19 000 500 103 67 33 Beräknat 2000 20 000 19 250 750 104 67 33 Beräknat 2001 22 000 21 000 1 000 105 67 33 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att () har haft synpunkter på den uteblivna rapporteringen från det uppdrag som regeringen gav SSV- skolorna i regleringsbrevet . Uppdraget avsåg utveckling av gemensamma redovisningsformer för skolorna. Regeringen ser allvarligt på det inträffade och förutsätter att SSV-skolorna fullgör de uppdrag som regeringen har lämnat. Regeringen gör bedömningen att det gemensamma utvecklingsarbetet bör färdigställas innan skolorna redovisar ett förslag på gemensam mall för disposition av årsredovisning samt förslag på uppföljning av kursdeltagare. Regeringen avvaktar därför ytterligare åtgärder tills utvecklingsarbetet färdigställts. Slutsatser SSV har en strategisk roll i utvecklingen av distansutbildningen. Verksamheten måste utvecklas ytterligare så att SSV kan bli moderna distansutbildningscentrum med väl fungerande interaktivitet. Medel som kommer skolorna till del genom bör ge utrymme för metod- och materialutveckling i syfte att sprida distansutbildningsidéer till kommunerna, folkbildningen och andra utbildningsanordnare samt att skräddarsy utbildning i enlighet med kraven hos olika aktörer. (U95:07), DUKOM har i sitt slutbetänkande (SOU 1998:84) föreslagit att SSV-skolorna organisatoriskt inordnas i det utvecklingscentrum för distansutbildning som föreslogs i regeringens proposition Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62). DUKOM föreslog vidare att skolorna skulle få vidgade uppgifter i linje med det utvecklingsarbete som pågår. DUKOMs betänkande som remissbehandlas och det arbete som sker inom ramen för organisationskommittén för distansutbildningsmyndighet i (dir. 1998:03) ger regeringen anledning att återkomma i frågan om SSVs framtida utformning och roll inom distansutbildningen. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 38 155 Pris och löneomräkning 766 Justering av 422 Förslag 1999 39 343 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). beräknas utgifterna att uppgå till och för till . A14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Anslagsutvecklingen Tusental kronor 110 000 1999 Förslag 142 483 2000 Beräknat 141 650 1 2001 Beräknat 144 483 1 Motsvarar 139 283 tkr prisnivå. Från anslaget bekostas statsbidrag till - kompletterande skolor enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor, - Tekniska skola enligt förordningen (SKOLFS 1991:52) om statsbidrag för riksrekryterande teknisk vuxenutbildning vid Tekniska skola, - Nordiska scenografiskolan i , - , - Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet anordnad länsvis i samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna, - försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet enligt särskilda regeringsbeslut. Anslagssparandet på hänförs bl.a. till att under budgetåren 1996 och 1997 fördelades inte alla budgeterade medel till kompletterande skolor. Flera av de kompletterande skolorna utnyttjar inte hela sin ram av års-elevplatser alla år. Några utbildningar genomförs inte heller . Av anslaget beräknas ca för extra statsbidrag till kompletterande skolor enligt beslut av regeringen i varje särskilt fall. Dessa medel används för oförutsedda stora utgifter vid skolorna och har därför fördelats med stor oregelbundenhet . Under ansökte ingen skola om sådana medel. har tre ansök-ningar inkommit. Anslagssparandet beror också på att medel för försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet till största delen ej ännu fördelats. Detta kommer dock att tas i anspråk bl.a. för att förstärka försöksverksamheten och utvecklingsarbetet inom vuxenutbildningsområdet. Regeringens överväganden Resultatinformation Enligt 4 kap. förordningen (1996:1206) om fristående skolor kan skolor vars utbildningar anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt (kompletterande skolor) ställas under statlig tillsyn och i vissa fall tilldelas statsbidrag. Under lämnas bidrag till 38 kompletterande skolor. Skolornas verksamhet omfattar i huvudsak allmänna påbyggnadsutbildningar, hantverk, konst, dans, teater, musik, reklam marknadskommunikation och mode. Från anslaget bör, enligt vad som redovisats i propositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden (prop. 1997/98:165), avsättas för utvecklingsinsatser i syfte att stimulera rek- ryteringen av lågutbildade vuxna i storstäderna till . Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp med representanter från berörda kommuner för att driva utvecklingsarbetet. Arbetsgruppen skall ges i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till motivationsskapande insatser och i samarbete med kommuner bedriva samarbetsprojekt och stimulera erfarenhetsutbyte och kompetensutveckling för lärare, skolledare och övrig personal inom vuxenutbildningen. Kommunerna har genom rek- ryterat nya och stora grupper vuxna till studier. Det ställer stora krav på flexibilitet och nytänkande. Regeringen har därför beslutat om en särskild satsning för att stärka lärare som arbetar inom den kommunala vuxenutbildningen och inom ramen för och för att utveckla vuxenpedagogiken. Av anslagssparandet avsätts totalt för detta ändamål . Slutsatser I budgetpropositionen för anmälde regeringen att det fanns ett behov att se över vilka kompletterande skolor som skall få del av offentligt stöd. Regeringen tillkallade därför en särskild utredare med uppdrag att se över det statliga stödet till kompletterande skolor (dir. 1997:42). Utredaren överlämnade sitt betänkande Fristående skolor med statlig tillsyn inom olika områden (SOU 1998:11). Betänkandet har remissbehandlats. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att ett oförändrat belopp anvisas dessa skolor för . Regeringen beräknar för särskilda medel liksom för innevarande budgetår, för försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet. Resurserna skall främst användas för att påskynda den pedagogiska utvecklingen som sker inom ramen för den femåriga kunskapslyftssatsningen och som skall leda till en reformerad vuxenutbildning. Regeringen föreslår att för förs över till detta anslag från UO 1 anslaget m.m. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 134 236 Pris- och löneomräkning 5 047 Överföring från UO 1, anslaget C1 3 200 Förslag 1999 142 483 beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande . A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna Anslagsutvecklingen Tusental kronor 3 534 000 1999 Förslag 4 508 566 2000 Beräknat 4 776 807 2001 Beräknat 5 092 697 Från anslaget bekostas statsbidrag enligt förordningen (1998:276) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. Under anslaget beräknas också bidrag till försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning enligt förordningen (1996:372) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning. Målet för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är att, genom utökad gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver den som anordnas med kommunala medel, åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för i första hand arbetslösa vuxna, som saknar treårig gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222) och därigenom öka deras förutsättningar att få arbete och en fast förankring på arbetsmarknaden. Satsningen skall bidra till att reformera vuxenutbildningen så att den anpassas till de krav som individen, arbetslivet och samhället ställer. En jämförelse mellan budget och utfall för visar ett överskott på , varav utgörs av ett anslagssparande från /96. Överskottet beror på att de kvalificerade yrkesutbildningarna startar löpande , vilket innebär att kostnaderna fördelas över både 1997 och 1998. Regeringens överväganden Resultatinformation Den femåriga satsningen på vuxenutbildning, , inleddes och har mötts av ett mycket stort intresse och engagemang. Tillströmningen av sökande under det första verksamhetsåret har överskridit de volymer som kommunerna beräknat. beslutade efter förslag ekonomiska vårproposition (prop.1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr 1996/97:284) om ytterligare medel på tilläggsbudget för motsvarande 10 000 platser. Regeringen har dessutom beräknat utgifter för ytterligare 10 000 utbildningsplatser , 1999 och 2000. Regeringen beslutade om fördelning av medel till landets samtliga kommuner. Fördelningen grundades på kommunernas ansökningar med utgångspunkt i andelen arbetslösa, utbildningsnivå samt beräknade verksamhetsvolymer för 18- månadersperioden samt hela 1998. har fått i uppdrag att följa och halvårsvis rapportera om . överlämnades delrapport nr 2 avseende verksamheten för perioden till . Den första rapporten överlämnades och beskrev läget dvs. endast efter start. Den andra rapporten visar att det har genomförts verksamhet inom gymnasial vuxenutbildning motsvarande 114 800 heltidsplatser, varav 36 900 var kommunalt finansierade i den så kallade bas- organisationen. Verksamhetens totala omfattning för redovisas .