prop · GM0387 · 1999-01-01 00:00:00 — Det kan noteras att andra och tredje punkterna gäller hörande av och samtycke från försäkringstagarna. De som är försäkrade m.m. utan att vara försäkringstagare behöver alltså inte höras eller ge sitt samtycke till ombildningen. Reglerna avser inte heller försäkringstagare i ömsesidiga livförsäkringsbolag, vilket motiveras av att försäkringstagarna är delägare i sådana bolag och att samtycke från en kvalificerad majoritet av dessa redan krävs enligt första punkten. Rättigheterna för andra ersättningsberättigade än försäkringstagarna skall dock beaktas enligt fjärde punkten. Den punkten avser såväl livför- säkringsaktiebolag som ömsesidiga livförsäkringsbolag. Enligt bestäm- melsen skall ändring av bolagsordningen varigenom villkor om vinstutdelning tas in eller ändras förutsätta att ombildningen inte kan antas försämra försäkringstagarnas och andra ersättningsberättigades rätt. Med rätt avses även här ekonomiska rättigheter på grund av befintliga försäkringar. Den rätt på grund av försäkringar som skall beaktas enligt andra och fjärde punkten tar i första hand sikte på den rätt till återbäring som kan föreligga enligt försäkringsavtalen. Det innebär också att bolaget skall ha beaktat och tillgodosett den rätt till överskott som enligt 14 § följer av att skälighetsprincipen skall gälla för försäkringar som tecknats före lagens ikraftträdande eller som förnyats efter ikraftträdandet. Det måste alltså finnas goda garantier för att försäkringstagarnas rättigheter inte försämras genom en ombildning. Det torde i sin tur bl.a. förutsätta att äldre verksamhet och ny verksamhet hålls väl åtskilda. Motsvarande bedömning måste också göras i fråga om rättigheter som följer av de avtal som tecknas efter ikraftträdandet. Av betydelse är också att ombildningen inte försämrar försäkringsbolagets stabilitet och möjligheter att infria den rätt till försäkringsersättning vid framtida försäkringsfall som försäkringstagarna eller andra har enligt försäkringsavtalen. Det måste således vid prövningen enligt fjärde punkten tillses att ett betryggande kapital behålls för förlusttäckning i den fortsatta verksamheten. Som tidigare framgått utgör en ändring av villkor om vinstutdelning i bolagsordningen en ensidig disposition av bolaget avseende framtida vinster. Enbart det förhållandet att försäkringstagarna berörs ekonomiskt genom att villkor i bolagsordningen om vinstutdelning ändras i ett redan vinstutdelande bolag kan alltså inte i sig anses försämra försäkringstagarnas eller andra ersättningsberättigades rätt enligt försäkringsavtalet. Däremot får naturligtvis inte återbäring som redan gottskrivits försäkringstagarna till följd av sådana bestämmelser äventyras. I andra stycket regleras förutsättningarna för stadfästelse av villkor i bolagsordningen om förlusttäckning. Även i detta fall krävs att det nya villkoret inte kan antas försämra rätten för försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade enligt försäkringarna. Detta framgår av hänvis- ningen till första stycket fjärde punkten om ändring av villkoren för vinstutdelning. Vad som anförts om denna bestämmelse blir av betydelse även här. I tredje stycket regleras hur bolagets underrättelse till försäkrings- tagarna skall ske och vad denna skall innehålla. Fjärde stycket behandlar vissa fall som för försäkringstagarnas vid- kommande kan jämställas med en ombildning till vinstutdelande bolag. Det gäller fusion med och beståndsöverlåtelser till ett vinstutdelande försäkringsbolag. Även i dessa fall gäller reglerna om underrättelse till försäkringstagarna, kraven på visst samtycke och den särskilda pröv- ningen av att försäkringstagarkollektivets rätt inte försämras. Här får dock undantag göras om det finns särskilda skäl. Som framhållits i den allmänna motiveringen är undantaget avsett för likvidation eller annan rekonstruktion. I sådana fall kan nämligen en avvägning med hänsyn till försäkringstagarnas intressen medföra att förändringen bör komma till stånd trots att tillräckligt samtycke inte erhållits eller att ändringen kan försämra försäkringstagarnas rätt. Förhållandena kan nämligen vara sådana att alternativa lösningar saknas eller inte skäligen kan godtas. Paragrafen kommenteras också i allmänmotiveringen, se avsnitt 14.3. 12 kap. 16 § Paragrafen gäller endast livförsäkringsaktiebolag som före ombildningen driver verksamhet utan villkor om vinstutdelning i bolagsordningen. Fondförsäkringsbolag som delat ut vinst enligt den nu upphävda fondförsäkringslagen har varit skyldiga att reglera frågan om använd- ningen av vinsten i bolagsordningen (jfr 2 kap. 5 §). För sådana livförsäkringsbolag blir alltså innehållet i bolagsordningen avgörande för om förevarande paragraf och bestämmelserna i 15 § första stycket 2 och 3 alls blir tillämpliga i de fall villkor om vinstutdelning i bolagsordningen behöver ändras för att anpassas till föreskrifterna om överskottshanteringen. Däremot gäller bestämmelserna i 15 § första stycket 4 i sådana fall. Bestämmelsen innebär att samtliga värden i bolaget, med undantag för medel som motsvarar aktiekapital och överkursfond, skall komma försäkringstagarna tillgodo innan bolaget kan övergå till vinstutdelande verksamhet. Med övervärden avses enligt bestämmelsen skillnaden mellan bokfört värde och verkligt värde samt sådana affärsvärden, s.k. goodwill, som förekommer i bolaget. Enligt paragrafen skall belopp som svarar mot angivna medel och fonder gottskrivas försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade som återbäring eller på annat sätt. Värdena kan således tillförsäkras dem i form av garanterad eller villkorad återbäring. Paragrafen ger också ut- rymme för att värdena tillgodogörs den angivna kretsen på annat sätt. Det utesluts således inte att kretsen kompenseras genom att de berörda erhåller aktier i försäkringsbolaget. Däremot kan värden inte anses gottskrivna försäkringstagarna eller andra ersättningsberättigade genom att de utan bindande rätt förutsätts få del i framtida vinster till följd av sådana bestämmelser i bolagsordningen som avses i 5 § Paragrafen kommenteras också i allmänmotiveringen, se avsnitt 14.3. I 14 § har nuvarande dispositiva regler om fördelning av tillgångar vid ömsesidiga bolags likvidation utgått. Hur tillgångarna skall tillskiftas del- ägarna skall i samtliga fall bestämmas genom regler i bolagsordningen. 14 kap. 14 § I andra stycket föreskrevs tidigare att en fördelning av ömsesidiga bolags överskott efter likvidation skulle baseras på de fem senaste årens för det fall bolagsordningen saknade särskilda bestämmelser. I stycket föreskrivs numera rent allmänt att tillgångarna skall fördelas mellan del- ägarna enligt de grunder för fördelningen som bolagsordningen innehål- ler. (Angående vilka som är delägare, se 1 kap. 7 §). Som en följd av de nya reglerna blir det alltså obligatoriskt att ta in bestämmelser om fördelningen mellan delägarna i bolagsordningen (se författningskommentaren till 2 kap. 5 §). Bolagsstämmans beslut om sådana föreskrifter skall vara förenliga med den likhetsprincip som regle- ras i 9 kap. 19 §. Motiven för ändringen kommenteras i den allmänna motiveringen, se avsnitt 9.5. I fjärde stycket har två redaktionella ändringar gjorts. I kapitlet har en ändring gjorts föranledd av ändringar i 5 kap. 15 a kap. 3 § Paragrafen innehåller bestämmelser till skydd för innehavare av värde- papper med särskilda rättigheter i ett bolag som blir föremål för fusion. Bestämmelserna har kompletterats med anledning av att försäkringsbolag skall kunna ge ut konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Paragrafen överensstämmer efter ändringarna i sak med 14 kap. 3 § aktiebolagslagen. I kapitlet har ändringar i 1 och 3 §§ gjorts med anledning av att ord- ningen med försäkringstekniska grunder har slopats och ersätts bl.a. av en ordning med försäkringstekniska riktlinjer. Ändringarna i 2 och 6 §§ är föranledda av de nya reglerna om lekmannarevisorer. 16 kap. 1 § I paragrafen har en ändring gjorts som innebär att en överträdelse av de försäkringstekniska riktlinjerna eller placeringsriktlinjerna kan medföra skadestånd för styrelseledamot m.fl. under samma förutsättningar som överträdelser av bolagsordningen. 16 kap. 2 § Även en lekmannarevisor kan bli skadeståndsskyldig på grund av oakt- samhet eller om han uppsåtligen vållar skada när han fullgör sitt uppdrag. Motsvarande gäller enligt 15 kap. 2 § aktiebolagslagen. 16 kap. 3 § Ändringen är av samma slag som ändringen i 1 §. 16 kap. 6 § I första stycket har en ny fjärde punkt införts med en bestämmelse om preskriptionsfrist för talan mot lekmannarevisor. Tiden utgår från det att granskningsrapporten lades fram på stämman, på motsvarande sätt som preskriptionsfristen vid talan mot en revisor utgår från det att revisionsberättelsen presenterades på stämman. Detta innebär en viss skillnad i förhållande till 15 kap. 13 § aktiebolagslagen. Till följd av ändringen har tredje punkten justerats språkligt och efterföljande numrering ändrats. Till skillnad från aktiebolagslagen har preskriptionsfristerna inte juste- rats. Som en följd av renodlingen av tillsyn gällande för- säkringsbolag har 1 § ändrats. Bestämmelserna i 5 och 6 §§ har upphävts som en konsekvens av att rörelsereglerna och inspektionens tillsyn inte längre skall bygga på skälighetsprincipen. Vidare har vissa ändringar gjorts i sanktionsbestämmelserna i 11 §. 19 kap. 1 § tidigare uppgift att verka för en sund utveckling av försäkringsväsendet har renodlats till att utöva tillsyn av att försäkrings- bolaget bedriver verksamheten i enlighet med FRL och andra författ- ningar som reglerar näringsverksamheten. Begreppet författning används därmed i samma mening som i 1 § lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar. Enligt paragrafen skall tillsynen vid sidan av FRL avse också andra författningar som reglerar näringsverksamheten. Med andra författningar för näringsverksamheten avses i första hand efterlevnaden av särskilda bestämmelser för försäkringsrörelse utanför FRL, bl.a. vissa regler i tra- fikskadelagen (1975:1410), lagen (1976:357) om motor- tävlingsförsäkring och trafikförsäkringsförordningen (1976:359). Para- grafen är emellertid inte begränsad till sådana bestämmelser utan undan- tagsvis kan de skyddsintressen som rörelsereglerna skall tillgodose motivera att den löpande tillsynen sker med hänvisning till andra författningar som reglerar försäkringsbolagets näringsverksamhet, t.ex. bokföringslagen (1976:125) och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag och andra författningar för redovisningen. Frågan behandlas ytterligare i den allmänna motiveringen avsnitt 13.2. Bestämmelserna om inspektionens skyldighet att samarbeta med utländska tillsynsmyndigheter har lagts i andra stycket. I tredje stycket har en rent redaktionell ändring gjorts. 19 kap. 11 § I paragrafen har ändringar gjorts i andra stycket om föreläggande om rättelse. Den tidigare uppräkningen av lagar i första punkten har ersatts med en hänvisning till överträdelser av FRL eller någon författning som reglerar bolagets näringsverksamhet. Därmed överensstämmer möjligheterna att förelägga om rättelse närmare med omfattningen av tillsynsuppgifter enligt 1 §. Även en avvikelse från myndighets- föreskrifter som meddelats med stöd av FRL eller övriga aktuella författningar faller in under denna punkt. Det kan anmärkas att bestämmelserna om beviljande och förverkande av koncession på samma sätt som ger stöd för att beakta huruvida överträdelser skett av en författning som reglerar försäkringsbolagets verksamhet (jfr 2 kap. 3 §). Andra punkten har ändrats som en följd av att ordningen med grunder ersatts av en ordning med försäkringstekniska riktlinjer. Om dessa inte är tillfredsställande skall ett föreläggande om rättelse meddelas. Detsamma gäller om beräkningsunderlaget inte är tillfredsställande utformat. Till denna punkt har även införts regler om ett sådant föreläggande när placeringsriktlinjerna inte är tillfredsställande, som delvis motsvarar tidigare tredje punkten. Den tidigare tredje punkten har i resterande delar liksom fjärde punkten utmönstrats. Att rättelseföreläggande ändå kan meddelas i dessa fall följer av att de missförhållanden som regleras i nämnda punkter utgör en överträdelse av FRL som ger grund för ett ingripande enligt första punkten. Nya tredje och fjärde punkten motsvarar äldre bestämmelser i paragra- fen. Den tidigare sjätte punkten om att rättelseföreläggande skall meddelas om det i övrigt finns allvarliga anmärkningar mot verksamheten har utmönstrats. Ändringen har gjorts som en följd bl.a. av den införda stabi- litetsprincipen och ändringen av första punkten. Utrymmet för rättelse- föreläggande är därmed tillräckligt med hänsyn till de skyddsintressen som rörelsereglerna skall tillgodose varför punkten bör utgå. Det tredje stycket har ändrats till följd av att sundhetsprincipen slopats. I kapitlet har en ändring gjorts med anledning av att försäkringstekniska grunder slopats och ersatts av en ordning med försäkringstekniska rikt- linjer. 20 kap. 4 § Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av beslut. Ändringen innebär att bestämmelserna skall tillämpas även på beslut som står i strid med bl.a. de försäkringstekniska riktlinjerna. Ett bolagsbeslut som strider mot sådana riktlinjer skall således i sista hand vägras registrering. Paragrafen kommenteras även i den allmänna motiveringen, avsnitt 13.3.2. Lagändringar skall träda i kraft . Genom första punk- ten upphävs lagen (1989:1079) om livförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder (fondförsäkringslagen). De regler som är motiverade till följd av den upphävda fondförsäk- ringslagen har inarbetats i FRL. För fondförsäkringsbolag gäller över- gångsvis vissa bestämmelser i fondförsäkringslagen enligt punkterna 5 och 6 nedan. De föreslagna lagändringarna innebär störst förändringar för livförsäk- ringsbolag. Vid en uppdelning av vilka bolag som skall tillämpa de nya lagändringarna utan inskränkningar och vilka som skall eller får tillämpa vissa övergångsbestämmelser dras den huvudsakliga skiljelinjen vid tid- punkten för koncession. De företag som får koncession efter det att lagen trätt i kraft (nya bolag) skall tillämpa de nya rörelsereglerna utan inskränkningar. Sådana bolag kan meddela livförsäkringar utan att t.ex. nuvarande skälighetsprincip skall gälla. De företag som fått koncession före den nya lagens ikraftträdande (gamla bolag) skall för försäkringar som tecknats före lagens ikraftträdande (gamla livförsäkringar) även fortsättningsvis tillämpa nuvarande skälighetsprincip på sådana försäkringar om inte annat avtalas (se 12 kap. 14 § FRL). Skälig- hetsprincipen för livförsäkringar, som kommer till uttryck i 7 kap. 4 §, skall också tillämpas för försäkringar som meddelas efter (nya försäkringar) så länge övergångsreglerna i förevarande punkt tillämpas. Som framhållits i allmänmotiveringen (se avsnitt 14.2) bör även gamla försäkringsbolag som huvudregel tillämpa de nya rörelsereglerna. Det innebär bl.a. att försäkringsbolaget skall ersätta nuvarande försäkrings- tekniska grunder med dels en avtalsreglering av rättigheter och skyldigheter mellan bolaget och försäkringstagare och andra ersättnings- berättigade, dels det system med försäkringstekniska riktlinjer och tekniskt beräkningsunderlag som den nya lagen föreskriver. Detta skall gälla både gamla och nya försäkringar. I förevarande punkt medges emellertid att nuvarande ordning med bl.a. försäkringstekniska avsättningar enligt 7 kap. 1 2 §§, grunder enligt 7 kap. 3 8 §§ och regler om återbäringshanteringen m.m. i 12 kap. 5 8 §§ tillämpas efter lagens ikraftträdande. Även skyldigheten att ta in villkor om vinstutdelning eller förlusttäckning i bolagsordningen får skjutas upp ett eller . Uppskovet är avsett att underlätta anpassningen och ge tid för den omarbetning av avtal och nuvarande grunder som de nya reglerna förutsätter. Ett motsvarande uppskov har inte ansetts erforderligt för fondförsäk- ringsbolag där bestämmelserna om avsättning till återbäringsfond inte är obligatoriska och där undantag från grunder kunnat medges med stöd av 7 § fondförsäkringslagen. Sådana livförsäkringsbolag bör alltså mera generellt tillämpa de nya rörelsereglerna från ikraftträdandet. Ett utrymme för fondförsäkringsbolag att övergångsvis tillämpa vissa upp- hävda bestämmelser i fondförsäkringslagen följer av punkt 5 och 6. För livförsäkringsbolag som med stöd av förevarande punkt tillämpar äldre bestämmelser om grunder och återbäringshantering skall vissa äldre bestämmelser som har anknytning till den gamla ordningen också tillämpas. Det gäller bl.a. den nu upphävda dispensregeln i 1 kap. 10 § och vissa ändrade bestämmelser i bolagsordningen om återförsäkring i 2 kap. 5 § första stycket 9 och 16. Sistnämnda bestämmelser skall enligt de nya reglerna tas in i de försäkringstekniska riktlinjerna. De äldre reglerna om reglering i bolagsordningen av vinstförfoganden i nämnda stycke 8 bör också gälla för försäkringsbolag som övergångsvis tillämpar äldre bestämmelser. Detsamma gäller reglerna i 7 kap. 9, 14 och 15 §§ om upplysningar om försäkringstekniska avsättningar, samtycke till vissa återförsäkringsavtal och förbudet mot premienedsättning. Äldre bestämmelser om antagande m.m. av grunder i 7 kap. 8 § och 8 kap. 8 § samt ingivande av grunder i 7 kap. 8 a § gäller också i dessa fall, liksom bl.a. 9 kap. 20 § om att bolagsstämman inte får fatta beslut som strider mot grunderna. Ett bolag som tillämpar äldre regler skall inte tillämpar de nya överskottsreglerna och bör inte heller omfattas av de nya reglerna om konsolideringsfond i 12 kap. 9 §. Det skall inte finnas en möjlighet att avtala bort skälighetsprincipen enligt nya 12 kap. 14 § i dessa fall. Ett sådant avtal kräver enligt förevarande punkt att den nya ordningen för överskottshanteringen tillämpas. Vidare bör de rättsföljder som är anknutna till överträdelser av grunder enligt 16 kap. 1 och 3 §§ i dess äldre lydelse alltjämt gälla för de bolag som övergångsvis följer den äldre ordningen. Dessutom skall 19 kap. 5 §, som ger uttryck för skälighetsprincipen för skadeförsäkringar, fortfarande gälla i dessa fall. Äldre regler i 19 kap. 11 § om sanktioner tillämpas också om övergångsreglerna utnyttjas. Detsamma gäller äldre regler om registrering av beslut i 20 kap. 4 §. Vidare skall de äldre bestämmelser om ägarbegränsningar i 7 kap. 17 a §, som är relaterade till återbäringsmedel, alltjämt tillämpas så länge sådana återbäringsmedel kvarstår i bolaget. Detsamma gäller möjligheten enligt 7 kap. 22 § att räkna in sådana återbäringsmedel i kapitalbasen. Sedan återbäringsmedlen överförts till försäkringstekniska avsättningar eller eget kapital gäller 7 kap. 17 a § i sin nya lydelse. Övergångsbestämmelserna i dessa avseenden har tagits in under denna punkt i överensstämmelse med vad Lagrådet föreslagit. Punkten anger hur nuvarande återbäringsmedel skall behandlas vid över- gången till nya rörelseregler. Bestämmelsen innebär sammanfattningsvis att återbäringsmedel skall gottskrivas försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade på grund av försäkring som återbäring i den mån de inte förs till konsolideringsfonden eller sådana fonder som skall redo- visas enligt ÅRFL. Denna behandling skall enligt föreskriften anknyta till och sammanfalla med försäkringsbolagets tillämpning av nya regler enligt andra punkten. I sista meningen slås fast att även sådana återbäringsmedel som kan finnas kvar enligt övergångsreglerna i andra punkten skall gottskrivas försäkringstagarna innan villkor om vinstutdelning till aktieägarna kan tas in i bolagsordningen. Bestämmelsen har utformats enligt Lagrådets förslag. Punkten innehåller bestämmelser för ömsesidiga bolag och innebär att nuvarande regler om uttaxering och fördelning av tillgångar i samband med likvidation skall gälla fram tills dess att nya regler om detta tagits in i en bolagsordningen som registrerats av . Föreskriften anger också att sådana regler i bolagsordningen skall vara registrerade . Det innebär en skyldighet för bolaget att vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att en registrering kan äga rum inom den angivna tiden. Övergångsbestämmelsen avser fondförsäkringsbolag. De uppräknade be- stämmelserna skall övergångsvis tillämpas till dess att nya villkor om vinstutdelning eller förlusttäckning som överensstämmer med nya bestämmelser gäller enligt en registrerad bolagsordning. Även i detta avseende skall bolaget vidta sådana åtgärder som behövs för att bolags- ordningen skall kunna registreras inom föreskriven tid. Övergångsbestämmelsen får betydelse för fondförsäkringsbolag. Bestäm- melsen innebär att undantaget från branschglidningsreglerna i 7 kap. 17 a § alltjämt gäller för aktier i fondföretag vilka förvärvats före ikraft- trädande av lagändringarna i förevarande sammanhang. Motivet för be- stämmelsen kommenteras i den allmänna motiveringen, avsnitt 8.5. På samma sätt som vid införandet av de nya revisorsreglerna i aktiebo- lagslagen ges försäkringsbolagen möjlighet att låta revisorer som inte är godkända eller auktoriserade verka . I försäk- ringsbolagen har det , till skillnad från de allmänna aktiebolagen, alltid funnits minst två revisorer. I de fall som anges i det nu upphävda första stycket i 10 kap. 4 § har en av dessa varit godkänd eller auktorise- rad revisor. Det är framförallt i de mindre lokala bolagen som en kvalifi- cerad revisor saknas. Föreskrifterna innebär att bolagsstämman före det att de nya bestämmel- serna skall tillämpas kan fatta de beslut om ändring av bolagsordningen som flera av de nya bestämmelserna förutsätter. Ett sådant beslut får tas in i bolagsordningen först som följer av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i övrigt. De allmänna sanktionerna enligt FRL skall gälla för de fall att bolaget eller dess ställföreträdare underlåter att vidta de övergångsåtgärder som anges i angivna delar och som behövs för övergången till nya regler. Det bör anmärkas att sanktioner även kan följa vid underlåtenhet att följa vad som föreskrivs i de nya bestämmelserna sedan övergångsfristen enligt andra punkten löpt ut. 17.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:779) om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Lagen innebär att vissa bestämmelser som införts genom lagändring och som ännu inte trätt i kraft skall träda i kraft . Det gäller bestämmelser som förutsätter att vissa frågor skall regleras direkt i försäkringsavtalet och inte i grunderna. Till dessa bestämmelser fogas en övergångsregel kopplad till övergångsordningen för befintliga bolag enligt ändringarna i grundförfattningen som redovisas i avsnitt 2.1 (jfr punkten 2 i övergångsbestämmelserna till den lagen). Ändringarna i 7 kap. 3 § ändringslag skall inte träda i kraft. Den till bestäm- melsen anknutna övergångsregeln i punkten 5 skall därmed inte heller gälla. 17.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i I flera av bestämmelserna i finns ett bemyndigande för regeringen eller, efter vidare delegation, att meddela föreskrifter. Sådana paragrafer har konsekvent ändrats även här på så sätt att inte särskilt pekas ut. I överensstämmelse med vad som är brukligt i fråga om s.k. subdelegation har bestämmelserna utfor- mats så att det ankommer på regeringen att bestämma till vilken myndighet rätten att meddela föreskrifter skall delegeras. Sådana ändringar kommenteras inte särskilt i författningskommentarerna. 1 kap. Tillämpningsområde och vissa grundläggande bestämmelser Utöver en närmast redaktionell ändring i 6 § har bemyndigandet i 15 § att meddela undantag från bestämmelserna i upphävts. 1 kap. 6 § En ändring har gjorts i paragrafens fjärde stycke som behandlar vilka regler som skall gälla för sådan sjuk- och livränta som inte tillhör liv- försäkring.