prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har beräknat medel för studiestödskostnader motsvarande 10 000 nya högskoleplatser fr.o.m. samt ytterligare 10 000 platser fr.o.m. . Under utgiftsområde 12 redovisas att regeringen avser att höja barnbidraget. En första höjning sker med per barn och månad och med ytterligare . Som en följd av detta avser regeringen även att höja studiebidraget med motsvarande belopp . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 27 737 29 Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom ansvarsområde. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till ca , varav avser barnomsorg, skola och vuxenutbildning, avser utbildning och forskning vid universitet och högskolor samt avser forskning. 1997 inleddes den femåriga satsningen på vux- enutbildning, . Satsningen har inneburit stora möjligheter till utbildning för många vuxna som annars inte skulle ha studerat. har antalet platser successivt ökat. Många vuxna har genom förbättrat sina allmänna kunskaper och möjligheter att påverka samhället och sin egen situation samt skaffat sig behörighet till högskolestudier. Regeringen föreslår att i stort ligger kvar på samma nivå som fram till och med , vilket innebär att den tidigare planerade utbyggnaden inte kan komma till stånd. Vuxenutbildningssatsningen fortsätter därefter på en lägre nivå . föreslås ytterligare högskoleplatser. Regeringen avser att återkomma till , efter det att underlag inhämtats av den parlamentariska kunskapslyftskommittén, beträffande perioden . Regeringens förslag innebär att besparingar uppgående till genomförs samt . Besparingarna tas ut inom utgiftsområde 15 Studiestöd vad avser studiestödskostnaderna samt inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning vad avser utbildningskostnaderna. I syfte att stärka utsatta gruppers position på arbetsmarknaden avser regeringen att vidta åtgärder för att öka dels kombinationen yrkes- och kärnämnen, dels andelen lågutbildade män och invandrare inom . Regeringen prioriterar fortsatt arbete med kvalitet och likvärdighet i skolan. Elever i behov av särskilt stöd, såväl i grund- som gymnasieskolan måste ges förutsättningar att nå målen. Lärares kompetensutveckling uppmärksammas särskilt. För att bl.a. stärka måluppfyllelsen i skolan tillförs mer resurser . Regeringen avser att genomföra en översyn av högskolans möjligheter att i ökad utsträckning ge kompletterande utbildning till arbetslösa med utländsk högskolekompetens samt därvid även öka möjligheterna till utbildning för lärarbehörighet för högskoleutbildade med utländsk bakgrund genom individuellt anpassad kompletterande högskoleutbildning. Genom att den tidigare planerade utbygg- naden av inte kommer till stånd kan den tidigare beslutade besparingen om inom område tas ut delvis inom utgiftsområde 15 Studiestöd och delvis inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. vårproposition presenterade regeringen ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Vissa delar av dessa satsningar förlängs så att de pågår även . I samband med propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) beräknades medel för treårsperioden . Medlen fördelas till ett antal kommuner för att bl.a. underlätta för dessa att erbjuda förskola till barn i storstädernas utsatta bostads- områden. Syftet är att förbättra barns integrationsmöjligheter i samhället. Regeringen föreslår att medel avsätts även för för detta ändamål. I syfte att främja integrationen för de som studerar svenska för invandrare (sfi) avser regeringen att förtydliga att arbetsplatsförlagd praktik bör ingå i undervisningen. De extra personalresurserna som tillförs inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv möjliggör för att i samarbete med kommunerna förbättra tillgången på praktikplatser. Regeringen angav i budgetpropositionen sin avsikt att när det parlamentariska läget så medger införa en maxtaxa för barnomsorg så att barnomsorgsavgifterna sänks. Utrymme skapas nu för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Utbyggnaden av grundutbildningen vid uni- versitet och högskolor som beslutats avseende perioden 2000 bör fortsätta. Regeringen har beräknat medel för 10 000 nya högskole- platser fr.o.m. samt ytterligare 10 000 platser fr.o.m. . Regeringen avser att senare återkomma till fördelningen av de nya högskoleplatserna. Regeringen avser att föreslå att anslagen för forskning och forskarutbildning tillförs ytterliga- re medel. har beräknats som främst avses tilldelas de nya univer- siteten i , samt . har respektive beräknats för förstärkning av anslagen för grundforskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16. I statsbudgeten finns beräknat medel avseende momsmerkostnader för tek- niska högskola AB och Stiftelsen . Avtalet mellan staten och berörda stiftelsehögskolor reglerar bl.a. kompensation för mervärdesskatt. Kompensationen beräknas öka bl.a. till följd av att kostnader för lokalhyror stiger i samband med nybyggnationer. Regering- en föreslår därför att medel tillförs utgiftsområ- det för att täcka utgifter- na. Regeringen avser att inom ramen för utgiftsområdet avsätta till för att finansiera forskning om kommunistiska regimer, särskilt med inriktning mot dessa regimers brott mot mänskliga rättigheter. Forskningsinsatsen har varit föremål för överläggningar mellan partiledarna. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 7 342 7 452 7 492 7 524 7 626 7 806 Utgiftsområdet omfattar kulturverksamheten, dvs. frågor om teater, dans, musik, bibliotek, litteratur, kulturtidskrifter, bild och form, konsthantverk, ersättningar och bidrag till konstnärer, film, arkiv, kulturmiljö, arkitektur, formgivning och design, museer och utställningar, medier samt stöd till trossamfund. Vidare omfattar utgiftsområdet folkbildningen, dvs. bidrag till folkhögskolorna och studieförbunden, bidrag till kontakttolkutbildningen samt vissa handikappåtgärder. Slutligen omfattar utgiftsområdet ungdoms-, folkrörelse-, frilufts- och idrottsfrågor. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till , varav hänför sig till kulturområdet. Svensk film har stor kulturpolitisk betydelse. Förhandlingar pågår med parter på filmområdet om ett nytt avtal för produktion och distribution av film. avser regeringen att lägga fram förslag om en ny offensiv filmpolitik. Förslaget kommer att innebära att filmområdet tillförs ökade statliga medel. Regeringen kommer på olika sätt att lyfta fram de möjligheter till ökad sysselsättning, regional utveckling och ökad välfärd som satsningar på kulturområdet ger. Det finns många intressanta lokala och regionala initiativ där kulturen har en roll för att stärka regioners attraktivitet, den lokala och regionala identiteten och människors kreativitet. Ett sådant exempel är Vandalorum i , som är tänkt att bli ett museum för samtida nordisk konst samt ett centrum för design med inriktning mot små och medelstora företag. Arbetet med att förverkliga ett museum och om Förintelsen och dess följder ska prioriteras i regeringens fortsatta arbete. Målet skall vara att verka för demokrati och humanistiska värden. Med anledning av besparingar på kul- turområdet minskar utgiftsområdet med och . Därutöver ökar utgiftsområdet med då anslaget C3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, flyttas över från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 22 371 20 463 19 519 16 270 13 Utgiftsområdet består främst av plan-, bygg- och bostadsväsendet, länsstyrelserna, lantmäteriverk- samhet samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till . Utgifterna för räntebidragen minskar med respektive jämfört med budgetpropositionen . Minskningen beror dels på ett antagande om en lägre räntenivå, dels på ett lägre antagande om byggvolymen vad gäller antalet påbörjade lägenheter. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen återkomma med ett förslag som innebär att införandet av det av beslutade bidraget till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) senareläggs med . Senareläggningen skall ses i kombination med föreslagen utsträckning av lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet med . Senareläggningen är beaktad i ramen för . En besparing på 112 miljoner görs på det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBF-stöd) . Besparingen är beaktad i ramen för . Ytterligare ca 40 kommuner kommer att få statsbidrag inom ramen för regeringens satsningar på lokala investeringsprogram. De insatser som ges stöd bedöms medföra påtagliga effekter på miljön och dessutom leda till nya arbetstillfällen, framför allt i bygg- och anläggningssektorn. Enligt uppskattningar från kommunerna skapas brutto totalt ca 11 000 årsarbeten åren 1998 2001 genom de beslut som fattats. Regeringen anser att tidsperioden för de lokala investeringsprogrammen bör utsträckas genom att medlen för perioden 2001 förskjuts med sammanlagt . En besparing görs även med . Därmed beräknas ca 40 kommuner få stöd för lokala investeringsprogram. Stöd till lokala investeringsprogram skall även kunna innefatta investeringar som förbättrar inomhusmiljön genom minskning av hälsofarliga och allergiframkallande ämnen och material. Stödet bör även kunna användas för att främja en miljöinriktad näringslivsutveckling. Beredningsprocessen preciseras och förtydligas avseende krav på ekonomiska kalkyler och analyser av miljö- och sysselsättningseffekter samt på slutredovisning av projekt. Byggandet och förvaltningen av byggnader skall utvecklas för ökad resurseffektivitet och kretsloppslösningar. Byggforskningen förstärks därför med genom en motsvarande neddragning på anslaget lokala investeringsprogram. Medlen till länsstyrelsernas miljötillsyn har ökat för perioden 2001. Motsvarande resurser, , kommer att tillföras även för denna verksamhet. Anslaget för länsstyrelserna minskas med som en besparing. Omstruktureringsarbetet inom lantmäteriverksamheten innebär besparingar med och med . Arbetet med att öka tillförlitligheten i Statens bostadskreditnämnds prognoser avseende utgifterna för infrianden av kreditgarantier har påbörjats. Den utvecklade prognosmodellen beräknas kunnas användas fullt ut . Regeringen avser att redovisa resultaten av översynen i budgetpropositionen . Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 3 437 2 743 3 905 2 675 3 336 2 693 Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd och regionala utvecklingsinsatser samt medel från . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav avser anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder, avser olika former av företagsstöd och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Det samlade återflödet av medel för de regionalpolitiskt inriktade strukturfondsprogrammen beräknas till ca . Utgiftsområdet brukar benämnas den "lilla" regionalpolitiken. Utgiftsprognosen för uppgår till ca mer än vad som anvisats enligt statsbudgeten. Till största delen beror avvikelsen på att vissa åtaganden skall täckas av anslagsbehållningar på s.k. äldreanslag (se närmare avsnitt 5.3.2). Förberedelserna för nästa programperiod, , inom pågår. En särskild utredare för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen har kommit med förslag till hur de nya strukturfondsprogrammen skall tas fram och organiseras (SOU 1999:24). Med anledning av dessa förslag kan principerna komma att ändras för den genomförandeorganisation som angavs i propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. (prop. 1994/95:40). Med hänsyn till den tidsplan som gäller inom EU kommer regeringen att lämna uppdrag för programarbetet. Vidare kommer regeringen att ange de organisatoriska formerna för hanteringen av de nya geografiska programmen inom mål 1 och 2 samt gemenskapsinitiativen. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen återkomma till med information om programmens innehåll. måste överlämna förslag till program till EG- kommissionen kommer riksdagsbehandlingen dock inte vara avslutad. Regeringen avser således att överlämna programförslagen till kommissionen under förutsättning att senare godkänner medelstilldelningen. Vad gäller de nationella stödområdena måste överlämna förslag till innan riksdagsbehandlingen avslutats. Regeringen avser att överlämna förslagen till kommissionen under förutsättning att senare godkänner dessa. Vid Europeiska rådets möte nåddes en övergripande överenskommelse om Agenda 2000. Slutförhandlingarna om reformering av strukturfonderna kommer att ske . Återflödet i nästa strukturfondsperiod åren 2000 2006 är beroende av utfallet i slutförhandlingarna. Regeringen avser att återkomma till i frågan om medelsnivån för den nya programperioden på anslaget för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk ut- redning (dir. 1999:2) som skall lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken. Utredningen skall bl.a. utarbeta en strategi för regional balans. Uppdraget skall redovisas . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 1 372 1 549 1 593 1 670 1 797 1 986 Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav avser allmän miljö- och naturvård och avser strålskydd och kärnsäkerhet. Införandet av och arbetet med att uppnå de nya föreslagna miljökvalitetsmålen (prop. 1997/98:145, Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart ) och målen för ekologiskt hållbar utveckling har hög prioritet i arbetet inom hela och på myndigheterna. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en tryggad försörjning. Regeringen avser att successivt förstärka forskningen avseende främst miljöeffekt- forskning och miljötoxikologi med medel som bör fördelas av . För miljöforskning beräknas sammanlagt . Behovet av sanering och återställning av förorenade områden är omfattande och regeringen beräknar nu ytterligare för denna verksamhet. Regeringen bedömer också att behoven av medel för markinköp är stora, varför regeringen beräknar att förstärkningen enligt vad som föreslogs ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen om ca förlängs till att omfatta även . Även förstärkningen av miljöövervakning förlängs . För att uppnå en bättre balans mellan insatserna för biotopskydd i skog och insatserna för skogsreservat beräknas en ökning av anslaget till biotopskydd med samt med , vilket innebär att totalt avsätts 2002. Nämnda åtgärder kommer innebära att ramen för utgiftsområde 23 ökar dessa år. Ramen förstärks vidare med för att bevara den biologiska mångfalden genom upprätthållande av en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag. Den s.k. kretsloppsmiljarden anvisades /96 för investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning . Stödet minskas genom att en del av anslaget dras in som en besparing. behöver dock anslaget åter föras upp på statsbudgeten för utbetalning av redan beviljade bidrag. Utgiftsområde 21 Energi Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 867 1 681 1 115 1 196 1 914 1 729 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna energi forskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för eleffektivisering och minskad elanvändning. Utgiftsområdet omfattar också ett program för energieffektivisering m.m. i bland annat och , vilket utgör en viktig del av den svenska klimatpolitiken. uppgår de totala anslagen till , varav avser förvaltningskostnader och avser omställning och utveckling av energisystemet. har fastslagit riktlinjer för energi- politiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). I samband med beslutet tillstyrkte inriktningen och omfattningen av ett i propositionen redovisat program för omställning av energisystemet om totalt . har därefter beslutat om omställningsprogrammets finansiering och anvisat medel för de ingående verksamheterna för (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284 och prop. 1997/97:1 utgiftsområde 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att under kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Programmet omfattar även åtgärder som syf- tar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärming, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el från förnybara energikällor. gjorda uppföljningar tyder på att vissa av de åtgärder som ingår i det energipolitiska programmet inte leder till den måluppfyllelse som avsetts. Detta gäller främst de eleffekt- minskande åtgärderna inom ramen för bidrag till minskad elanvändning. Regeringen avser därför att återkomma till i budgetpropositionen med detaljerade förslag till förändringar inom ramen för det energipolitiska programmet, efter att en utvärdering av effekterna har genomförts. Regeringen anser att det är av vikt att tekniken kring termisk solenergi kan utvecklas i . Sådan utveckling kan stödjas inom ramen för energiforskningsprogrammet. Det finns därutöver skäl som talar för att komplettering bör göras när det gäller stöd till investeringar. Regeringen avser att inför budgetpropositionen analysera formerna för ett sådant stöd. En utgångspunkt är därvid att ett tidsbegränsat stöd skall kunna införas om det bedöms ändamålsenligt med hänsyn till målen för energipolitiken. För utgiftsområdet finns neddragningar på sammanlagt 240 miljoner för . Ned- dragningarna innebär i detta perspektiv en möjlighet att kunna genomföra viss metodutveckling för ett effektivare genom- förande av programmet på . I detta perspektiv ter det sig även naturligt att programmet som helhet ges en något längre genomförandetid. De neddragningar som görs är att betrakta som en omfördelning av anslagsbelopp över tiden. Anslagsbeloppet ökar därför med jämfört med de belopp som fastställts i det energipolitiska programmet. Utgiftsområde 22 Kommunikationer Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 27 386 25 501 25 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar samt även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning och övergripande informationsteknikfrågor. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav ca till väg och järnväg. Regeringen har vid beräkningar av utgiftsområdesramarna förutsatt vissa utgiftsminskningar åren 2000 2002 vad gäller väghållning, upphandlingar av interregional trafik, övrigt kommunikationer, forskning m.m. Anvisade medel för genomförandet av de åtgärder som ingår i nationell väghållningsplan, i stomnätplan för järnvägar och i länsplaner för regional transportinfrastruktur har helt förbrukats. Därigenom har tidigare anslagssparanden inom utgiftsområdet, som härrör från förseningar i utbyggnadstakten av vägar och järnvägar, helt förbrukats. Regeringens förslag till ramar innebär emellertid att vissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras . Det är dock regeringens ambition att upprätthålla en fortsatt god väg- och järnvägsstandard genom att anvisa en hög nivå på drift- och underhållsinsatser . Till följd av att det hittillsvarande arbetet med ökad trafiksäkerhet på vägnätet inte medfört avsedda effekter måste kraftfulla åtgärder vidtas som snabbt ger effekt. Medel kommer att omprioriteras från byggande av stamvägar till åtgärder på vägnätet som ger ökad trafiksäkerhet. Denna särskilda satsning på fysiska trafiksäkerhetsåtgärder medför därför att ett antal vägbyggnadsprojekt på det nationella stamvägnätet kommer att senareläggas. Detta räcker emellertid inte för att trafiksäkerhetsmålen för och skall nås. Ytterligare omprioriteringar måste göras. Detta får dock inte drabba andra prioriterade områden såsom ombyggnads- åtgärder på det regionala vägnätet eller satsningen på åtgärder för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiksystemet. Regeringen bedömer att det finns möjligheter till andra omprioriteringar inom ramen för verksamhet. interna administration kan effektiviseras och verkets arbete med sektorsuppgifter kan begränsas främst till sådana åtgärder som har stor och säker effekt på miljö och trafiksäkerhet. En långsiktig kostnadssänkning kommer att påbörjas . Det därigenom skapade medelsutrymmet kan istället användas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet i syfte att nå uppsatta trafiksäkerhetsmål inom vägtrafiken. Med de utgiftsbegränsande åtgärderna och de utgiftsnivåer som regeringen föreslår för åren 2000 2002 bedöms vidmakt- hållandet av befintliga järnvägar kunna genom- föras på en nivå som motsvarar dagens. Däremot kommer inte samtliga planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna att kunna genomföras . Inom ramen för regeringens IT-satsningar finns åtgärder och initiativ inom flera områden i syfte att stimulera användning av och kunskap om IT i hela landet. Utbyggnaden av avancerad infrastruktur och höjning av IT-kompetensen är viktiga områden för att den nya tekniken skall bli mer tillgänglig för alla i hela landet. Den inhemska IT- och elektronikbranschen bör ges förutsättningar att snabbt växa i bredd och volym och därigenom skapa nödvändiga tillväxtförutsättningar för hela det svenska näringslivet. Regeringen utökar 2000- delegationens budget med ytterligare för att fortsätta att driva arbetet med 2000-omställningen i samhället. Inom ramen för det transportpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56) beslutade att godkänna principerna för att tillskapa en ny myndighetsfunktion för rikstrafikfrågor - Riks- trafiken - med huvuduppgift att verka för samordning och upphandling av viss interregional trafik. Ett delbetänkande om Rikstrafiken har lämnats . Slutbetänkandet, som skall redovisas , kommer att vara betydelsefullt för bildandet av myndigheten. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen med ytterligare information. Regeringen beslutade att Rikstrafiken skall lokaliseras till . I den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56) förordade regeringen utvecklingen av en trafikslagsövergripande godstransportstrategi i samarbete mellan staten och godstransportsystemets övriga aktörer, såväl transportköpare som transportörer. Godstransportdelegationen (K1998:06), som tillsatts och arbetar fram till , skall följa utvecklingen på godsområdet samt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och ekologiskt hållbart. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 11 836 11 974 11 637 12 725 13 203 13 222