prop · GM031D6 · 1999-01-01 00:00:00 — Det innebär att AP-fondens finansiella sparande inte påverkas av avsättningar till den 7:e fondstyrelsen, liksom inte heller av avkastningen på denna del av fonden. Detta sparande bokförs istället, i likhet med vad som gäller för premiepensionsmedlen i övrigt, på . Eftersom utbetalningar av premiepensioner är försumbara sammanfaller finansiella sparande i stort sett med avgiftsinkomsterna och direktavkastningen på fondandelarna. Tabell 4.1 Pensionsreformens effekter för pensions- systemet vid sidan av statsbudgeten Miljarder kronor 1999 2000 2001 AP-fonden Höjt tak för allmän pensions- avgift 1,0 1,0 1,0 Ändrad fördelning av ålderspensionsavgifter -5,1 -1,8 -1,9 Statliga ålderspensionsavgifter 15,3 15,2 15,5 Ändrat finansieringsansvar Förtids- och efterlevande pensioner 37,1 38,1 39,6 Folkpensioner till ATP- pensionärer -41,7 -42,5 -43,7 Överföring till staten från AP- fonden -45,0 -45,0 -235,0 Summa -38,5 -35,2 -224,8 Ränteeffekt -1,1 -1,4 -13,2 Avsättningar till premiepension 37,0 12,5 18,1 Räntor, utdelningar 1,0 2,2 3,1 Finansiellt sparande -1,6 -21,9 -214,2 AP-fonden -39,6 -36,6 -235,4 38,0 14,7 21,2 Anm. Avsättning till 7:e AP-fonden förs till : 5 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Som framgått ovan har ålderspensionsreformen små effekter på de totala offentliga inkomsterna och utgifterna. Den offentliga sektorns finansiella sparande påverkas endast marginellt. Däremot medför reformen en omfördelning av det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet, även om detta döljs av tillfälliga faktorer. Ålderspensionsreformen har dock effekter på en offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. Främst överföringen av medel från Allmänna pensionsfonden för amortering av statsskulden bidrar till att reducera statsskulden och som en konsekvens härav den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. Den senare beräknas genom att till statsskulden (värderad till nominellt värde) lägga kommunernas skulder och dra ifrån interna fordringar inom offentlig sektor, främst AP-fondens innehav av statspapper. I detta sammanhang skall även 7:e innehav av statspapper betraktas som en intern fordran inom den offentliga sektorn. Av tabell 5.1 framgår att den konsoliderade bruttoskulden ökar 1999 till följd av ålders- pensionsreformen. Detta förklaras av att effekten på statsskulden är liten detta år, eftersom ett stort belopp förs till . Effekten på AP- fonden och därmed även på AP-fondens statspappersinnehav överväger och sammantaget medför de olika transaktionerna att den offentliga sektorns skuld till externa kreditgivare ökar. reduceras dock den konsoliderade bruttoskulden påtagligt till följd av den stora amorteringen av statsskulden. Sammantaget beräknas skulden minska med nästan eller av BNP till följd av ålderspensionsreformen. Här görs antagandet att andelen statspapper i AP-fondens tillgångar inte påverkas av att fondens behållning reduceras. Tabell 5.1 Effekt på konsoliderad bruttoskuld Procent av BNP 9 0,5 -2 -0,1 -69 -3,3 Källa: Appendix Tabell A.1 Teknisk justering av utgiftsramar och utgiftstak med anledning av ålderspensionsreformen Miljoner kronor UO6 Totalförsvar 3 3 3 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 1 1 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 11 424 11 660 12 122 UO11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12 6 7 UO12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 4 082 4 056 4 092 UO13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 1 931 1 507 1 362 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 761 837 767 UO15 Studiestöd 600 642 660 UO16 Utbildning och universitetsforskning 28 31 33 UO17 Kultur, media, trossamfund och fritid 5 5 5 UO23 Jord och skogsbruk m.m. 0,2 0,2 0,2 Summa 18 847 18 748 19 052 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 24 194 24 694 25 727 UO11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -29 420 -29 833 -30 593 UO12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 672 696 729 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 4 554 4 443 4 137 Total justering av utgiftstaket för staten Tabell A.2 Utgiftsramar och utgiftstak exklusive teknisk justering för ålderspensionsreformen Miljoner kronor 1999 2000 2001 UO1 4 180 4 263 4 554 17 47 6 UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 705 1 484 1 581 -354 -524 -429 UO3 och uppbörd 5 811 5 838 5 925 25 -26 -98 UO4 Rättsväsendet 21 919 22 175 22 567 308 -34 -320 UO5 & internationell samverkan 2 871 2 895 2 931 -78 -52 -72 UO6 Totalförsvar 44 104 45 438 45 223 -163 -244 -491 UO7 Internationellt bistånd 11 900 12 889 13 869 -103 -131 3 UO8 Invandrare och flyktingar 4 324 4 234 4 454 -65 6 -13 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24 012 24 470 24 764 -314 -1 441 -1 633 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 44 885 44 742 45 451 1 136 -35 26 UO11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 63 723 63 580 64 063 1 015 341 226 UO12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 35 142 37 829 40 801 362 2 326 4 514 UO13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 31 858 24 977 22 701 709 446 1 005 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 47 514 48 -1 010 -876 -668 UO15 Studiestöd 21 847 23 099 24 694 -16 148 274 UO16 Utbildning och universitetsforskning 29 003 30 374 31 835 -243 -83 -364 UO17 Kultur, media, trossamfund och fritid 7 447 7 592 7 717 -52 -48 -64 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning m.m. 20 463 17 300 13 702 962 657 107 UO19 Regional utjämning och utveckling 2 743 2 675 3 337 -758 -479 -14 UO20 Allmän miljö- och naturvård 1 549 1 464 1 592 263 175 282 1 681 1 440 1 715 -150 -152 147 UO22 Kommunikationer 25 501 26 599 25 589 -543 -53 -1 UO23 Jord-, skogsbruk, fisk m.m. 11 974 13 154 13 167 -1 109 -11 -23 UO24 Näringsliv 2 898 2 837 2 966 28 -15 71 UO25 Allmänna bidrag till kommuner 103 565 105 087 107 267 -553 -127 1 873 UO26 Statsskuldräntor 87 570 78 680 71 130 -7 419 -2 887 -2 037 UO27 Avgiften till Europeiska Gemenskapen 21 908 21 356 22 101 258 -655 -765 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 131 295 135 972 142 296 325 -1 619 -1 604 Budgeteringsmarginal 3 178 6 192 20 498 -1 896 457 -3 974 Statligt utgiftstak 734 000 742 000 767 000 Bilaga 4 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet Bilaga 4 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet 1 Inledning 19 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden 19 2.1 offentliga finanser och stabila priser 20 2.2 Lönebildning 20 2.3 Privat sysselsättning och företagande 20 2.4 Skola, vård och omsorg 21 2.5 Arbets- och kompetenslinjen 22 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling 22 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik 23 3 Sysselsättningssamarbetet inom EU 25 3.1 Bakgrund 25 3.2 Riktlinjerna för sysselsättning 25 3.3 Den fortsatta proceduren 25 4 Ett mål för sysselsättning och sociala ersättningar 26 4.1 Inledning 26 4.2 Ett mål för sysselsättning och sociala ersättningar 26 4.2.1 Varför ett mål för sysselsättning och sociala ersättningar? 26 4.2.2 Hur har målet formulerats? 27 4.2.3 Hur ambitiöst är målet? 27 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram 29 5.1 Den ekonomiska utvecklingen 29 5.2 Arbetsmarknaden 30 1 Inledning har arbetslösheten minskat kraftigt bland både män och kvinnor (se diagram 1.1). uppgick den säsongsrensade öppna arbetslösheten enligt beräkningar till , vilket är en minskning med . Arbetslösheten bland kvinnor, som allt sedan krisen varit betydligt lägre än männens, uppgick till , säsongsresat. Detta kan jämföras med en arbetslöshet på bland männen. Skillnaden i arbetslöshet mellan män och kvinnor har minskat . Diagram 1.1 Öppen arbetslöshet, säsongsrensade månadsdata Procent av arbetskraften Trots den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden är arbetslösheten fortfarande oacceptabelt hög. Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten utgör därför regeringens främsta uppgift. I regeringsförklaringen deklarerade regeringen att den satt som mål att skall ha halverat den öppna arbetslösheten till och ställde sig bakom detta mål. I budgetpropositionen föreslår regeringen att detta mål kompletteras med ett mål för sysselsättning och sociala ersättningar. I avsnitt 4 i denna bilaga redovisas bakgrunden till förslaget till sysselsättningsmål, liksom de bakomliggande tekniska beräkningarna. Regeringen har utfäst sig att varje halvår redovisa en avstämning i förhållande till målet om halverad öppen arbetslöshet. I det följande redovisas den fjärde avstämningen, vilken innehåller en redogörelse för regeringens politik och för utvecklingen på arbetsmarknaden. Vidare redovisas regeringens prognos för tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram . 2 Sysselsättningspolitiken och utvecklingen på arbetsmarknaden I tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25) lade regeringen fram en dagordning för sitt arbete att stärka tillväxten och sysselsätt- ningen. Dagordningen har därefter fått sin konkreta utformning i ett flertal propositioner. Regeringens politik för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet bygger på fem grundstenar: De offentliga finanserna skall vara sunda och priserna stabila. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skall kunna halveras. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i välfärden. Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Dessa grundstenar utgör i de följande avsnitten utgångspunkt för redogörelsen av de konkreta åtgärder som vidtagits inom ramen för sysselsättningspolitiken. I avsnitten ges även en bakgrund till de åtgärder som vidtagits samt en beskrivning av utvecklingen på några centrala områden. 2.1 offentliga finanser och stabila priser Den sanering av de offentliga finanserna, som regeringen genomförde under förra mandatpe- rioden, har inneburit att budgetunderskott vänts till överskott och att kan börja amortera på statsskulden. Saneringsprogrammet har vidare inneburit ett stärkt förtroende för den svenska ekonomin. Därtill har inflationsförväntningarna minskat och tilltron till inflationsmålet på stärkts. Dessa faktorer har tillsammans skapat utrymme för väsentligt lägre räntor och räntedifferensen mot utlandet har minskat. De allmänna förutsättningarna för en snabb ökning av efterfrågan på arbetskraft har påtagligt förbättrats. Löneökningarna ser ut att hamna på en nivå som möjliggör en fortsatt låg inflation och ökad sysselsättning. Den låga räntenivån har i sin tur bidragit till att industriinvesteringarna tagit ordentlig fart och att den privata konsumtionen ökar. Detta gynnar särskilt den sysselsättningsintensiva privata tjänstesektorn och den hemmamarknadsbaserade industrin. Den posi- tiva utvecklingen av statsfinanserna har därtill möjliggjort ökade överföringar till kommunerna. Dessa överföringar väntas leda till att den kommunala konsumtionen ökar, främst inom vård, skola och omsorg, och därmed till en ökad offentlig sysselsättning. 2.2 Lönebildning För att den pågående konjunkturuppgången skall bli långvarig är det av stor vikt att löneutvecklingen hålls under kontroll. Måttliga nominella löneökningar för en penningpolitik som är fortsatt gynnsam för investeringar, vilket i sin tur ger utrymme för ökad tillväxt och högre sysselsättning. Det är också viktigt att de svenska lönerna inte ökar mer än i våra viktigaste kon-kurrentländer så att svensk industris konkurrenskraft bibehålls. Efter de mycket höga löneökningarna , ökade lönerna med . De nya avtal som slutits för stora delar av arbetsmarknaden är i huvudsak treåriga med möjlighet till uppsägning under det tredje året. De avtalsmässiga löneökningarna beräknas ge årliga löneökningar på . När det gäller löneglidningen den del av löneökningarna som inte regleras i avtalen råder emellertid stor osäkerhet. I prognosen (se vidare avsnitt 5.2) antas löneglidningen begränsas till . har rapporter om arbetskraftsbrist kommit allt tätare, även om bristerna huvudsakligen gäller vissa yrkeskategorier och vissa regioner (se även avsnitt 2.3 och 2.4). Skulle dessa brister bli bestående eller spridas till andra branscher kan det resultera i en högre löneglidning än vad som antas i prognosen. Det finns emellertid faktorer som verkar för en låg löneglidning, inte minst det fortsatt låga pristrycket i ekonomin. 2.3 Privat sysselsättning och företagande Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. En hög sysselsättning i privat sektor bidrar till att stärka de offentliga finanserna, och är därför en grundförutsättning för bibehållandet av ett väl utbyggt välfärdssystem. Den privata sysselsättningen minskade kraftigt , framför allt inom tillverkningsindustrin och byggsektorn. har den privata sysselsättningen ökat, vilket framgår av diagram 2.1. Sysselsättningsökningen har varit betydligt större för män än för kvinnor. Diagram 2.1 Sysselsättningsförändring i offentlig och privat sektor, basperiod Tusental personer, (säsongsrensade glidande medelvärde) Den största ökningen av den privata sysselsättningen har skett inom tjänstesektorn. är det främst antalet sysselsatta inom uppdragstjänster som ökat. Inom industrin har sysselsättningen ökat mest inom läkemedels- och telekommunikationsindustrin. Under innevarande år har även sysselsättningen inom byggbranschen ökat med cirka 5 000 personer. I takt med att arbetsmarknadsläget förbättrats uppger allt fler företag problem med att rekrytera personal med rätt kompetens. finns det tecken på att det är brist på vissa typer av arbetskraft. Enligt barometer är det brist på främst tekniska tjänstemän och branschspecifik kompetens inom vissa sektorer, framför allt inom data- och uppdragsverksamhet. I syfte att förhindra att dessa brister leder till ökad löneglidning, har regeringen tillsatt arbetsgrupper. Gruppernas arbete har skett i nära samarbete med såväl arbetsmarknadens parter som med representanter för företag och utbildningsanordnare och har resulterat i konkreta åtgärder för att öka utbudet av arbetskraft med data- och IT-kompetens, samt åtgärder för att underlätta ett effektivt resurs- utnyttjande i byggnadsbranschen i en konjunkturuppgång. Saneringen av de offentliga finanserna har medfört en kraftig räntenedgång och minskad osäkerhet om den ekonomiska politiken. Detta har i sin tur bidragit till att skapa ett gynnsamt investeringsklimat och därmed möjliggjort ökad sysselsättning i den privata sektorn. För att främja sysselsättningen inom den privata sektorn har också ett flertal åtgärder genomförts för att förbättra villkoren för företagande. Många av åtgärderna har varit särskilt riktade mot små och medelstora företag. Bland åtgärderna kan nämnas nedsättning av arbetsgivaravgiften, lättnader i ägarbeskattningen, möjligheter att kvitta underskott i nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst, rätt till tjänstledighet för att starta eget företag och ett treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. En ny anställningsform överenskommen visstidsanställning har också införts i syfte att stimulera till nyanställningar. Reglerna är särskilt fördelaktiga för nya och mindre företag. Regeringen gav också Småföretagsdelegationen och i uppdrag att ta fram förslag på regelförenklingar. Småföretagsdelegationen presenterade sitt slutbetänkande , där en mängd konkreta åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för de små företagen föreslås. Regeringen aviserade ekonomiska vårpropositionen att man avser presentera ett program för regelförenklingar för småföretagen. har antalet egenföretagare, exklusive jord- och skogsbruk, ökat med . startades enligt statistik från och cirka 29 000 nya företag som tillsammans skapade 54 000 arbetstillfällen. Kvinnor är underrepresenterade bland egen- företagarna och svarade för drygt en fjärdedel av de nystartade företagen . För att främja kvinnligt företagande har särskilda åtgärder införts. Till dessa hör möjlighet till förlängt starta eget-bidrag, särskilda lånemöjligheter och affärsrådgivning. Varannan kvinna som startade företag fick starta-eget bidrag, jämfört med var tredje man. 2.4 Skola, vård och omsorg I och med saneringen av de offentliga finanserna har utrymme skapats för att tillföra mer pengar till kommuner och landsting. Beslutade och aviserade tillskott innebär i förhållande till nivå en höjning av statsbidragen till kommuner och landsting med . Av denna höjning tillförs under innevarande år. Tillskottet bör ge kommuner och landsting goda förutsättningar att förstärka kvaliteten i skola, vård och omsorg. Vidare bör tillskottet ge möjligheter för kommuner och landsting att behålla och i många fall öka antalet anställda. Genom den höga andelen kvinnor i offentlig sektor, kommer tillskotten av ytterligare resurser till kommuner och landsting främst att påverka sysselsättningen för kvinnor. Som framgår av diagram 2.1 har antalet sysselsatta i den offentliga sektorn ökat successivt sedan slutet av och sysselsättningen har ökat mest för kvinnor. Den kommunala sysselsättningen, som utgör merparten av sysselsättningen i den offentliga sektorn, uppvisar den största ökningen i antalet sysselsatta. har sysselsättningen inom kommunala myndigheter ökat med cirka 25 000 personer. Sysselsättningen inom statliga myndigheter ökade under slutet av och i början av innevarande år, men har minskat något. Uppgången i antalet nyanmälda lediga platser inom vård och omsorg tyder också på en fortsatt god efterfrågan på arbetskraft i offentlig sektor. uppgick antalet nyanmälda platser inom offentliga tjänster till cirka 18 000 vilket är en ökning jämfört med . har ett ökat rekryteringsbehov av skol-, vård- och omsorgspersonal uppmärksammats av representanter för såväl arbetsgivarsidan som arbetstagarsidan. I syfte att förebygga brist på kvalificerad personal inom vård- och omsorgssektorn har regeringen tillsatt en kommission med uppdrag att se över utbildningsbehov och arbetsförhållanden, bl.a. för att underlätta rekryteringen till dessa sektorer, men även för att motverka deltidsarbetslöshet. Vad gäller skolan har tillsammans med , , och Skolledarna enats om en avsiktsförklaring för att stimulera läraryrkets utveckling och rekrytering. Ett gemensamt arbete har inletts där inriktningen är att ett konkret åtgärdsprogram skall presenteras . 2.5 Arbets- och kompetenslinjen 2.5.1 Utbildning och kompetensutveckling En av grundstenarna i regeringens sysselsättningsstrategi är en flerårig satsning på utbildning och kompetensutveckling på alla nivåer i samhället. Utbildning är ett centralt medel för att varaktigt höja sysselsättningen och förbättra möjligheterna till arbete för de arbetslösa. Detta gäller särskilt om utbildningsinsatserna riktas till personer med lägre utbildning. Arbetslösheten ökade kraftigt för samtliga utbildningsgrupper i samband med den ekonomiska krisen . Mest steg arbetslösheten för män och kvinnor med en utbildning på högst gymnasienivå. De högutbildade klarade krisen bättre än de med lägre utbildning, eftersom främst arbeten som endast kräver grundläggande färdigheter föll bort. Vuxenutbildning startade ett femårigt nationellt kunskapslyft med inriktning främst mot arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasial utbildning. I och med har antalet platser i vuxenutbildning närmast fördubblats jämfört med /97. kommer och Kvalificerad Yrkesutbildning (KY) att öka ytterligare med drygt 18 000 platser. kommer antalet platser att uppgå till totalt 140 000. Enligt uppgick det totala antalet studerande i gymnasial vuxenutbildning inklusive till drygt 200 000 personer. Kommunernas rapportering till Delegationen för visar att antalet studerande inom har fortsatt att öka . studerade 126 000 personer på det gymnasiala . uppbar drygt 80 000 personer särskilt utbildningsbidrag (UBS), varav var arbetslösa och anställda . har () beviljat cirka 74 000 personer UBS. har cirka 32 000 arbetslösa utnyttjat den nyinrättade möjligheten att söka UBS för ett andra år. Kvalificerad yrkesutbildning pågår en försöksverksamhet med eftergymnasial kvalificerad yrkesutbildning (KY). antogs drygt 3 500 elever till KY, varav knappt hälften utgjordes av kvinnliga studerande. finns 8800 platser inom KY. Intresset från såväl arbetslivet som de sökande är mycket stort. byggs KY därför ut till 12 000 platser och försöksverksamheten förlängs . Försöksverksamheten skall koncentrera platserna till bristyrkesområden. svenska högskolan byggs ut över hela landet med totalt 68 000 permanenta platser . Tyngdpunkten ligger på utbildningar inom de tekniska och naturvetenskapliga områdena. Två tredjedelar av platserna tillfaller de små och medelstora högskolorna. Nya högskolor har etablerats på , i och på . 2.5.2 Arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadspolitiken syftar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivisera matchningen mellan arbetssökande och lediga platser samt genom aktiva insatser som ökar de arbetslösas anställbarhet. Därmed kan sysselsättningen öka och arbetslösheten minska utan att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår. Arbetsmarknadspolitiken har även till uppgift att värna om svaga grupper på arbetsmarknaden. Konjunkturberoende åtgärder I takt med att aktivitetsnivån i ekonomin fortsätter att öka , växer också företagens efterfrågan på arbetskraft. Antalet nyanmälda lediga platser ökade jämfört med . Mot bakgrund av det förbättrade arbetsmarknadsläget och risken för att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar till följd av brist på viss yrkeskompetens, har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att anpassa de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna till den ökade efterfrågan på utbildad arbetskraft. När det gäller arbetsmarknadsutbildning har regeringen beslutat att ge ökade resurser till mer kostsamma åtgärder i form av yrkesinriktad utbildning. Denna satsning innebär att andelen personer i arbetsmarknadsutbildning relativt praktikåtgärder ökar . För att möta den ökade efterfrågan på yrkesutbildad personal inom IT-området har ett nationellt program för IT-utbildning införts inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Programmet, som startade , skall pågå och väntas omfatta totalt 10 000 personer. deltog drygt 700 individer i IT-satsningen, varav var kvinnor. Tabell 2.1 Antal personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder och 1998 Män Män Kvinnor Kvinnor I arbetskraften Beredskapsarbete 4670 56 2356 28 Rekryteringsstöd 1738 18 720 5 Anställningsstöd 0 7536 0 3694 Utbildningsvikariat 412 13 1411 26 Starta eget-bidrag 7449 6526 5372 5810 Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) 3372 4205 2817 3468 Resursarbete 15 1056 23 2020 Ej i arbetskraften Arbetsmarknadsutbild- ning 14972 18978 12929 16014 Arbetslivsutveckling (ALU) 26310 17620 19587 12743 Kommunala program för ungdomar 2264 2702 2976 3230 Datortek 4863 3835 6090 4798 Arbetsplatsintroduktion (API) 15789 6875 11355 4998 utvecklingsgaranti för ungdomar 0 1597 0 1168 IT-satsningen 0 550 0 220 Projektarbete 9 45 7 73 Summa åtgärder 81863 71612 65643 58295 Källa: deltog i genomsnitt 190 000 personer i konjunkturberoende åtgärder, vilket motsvarar av arbetskraften. Inte var antalet deltagare lägre än 160 000. I takt med att konjunkturen förbättras och fler får arbete, skiftar behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser från aktiverande åtgärder med höga volymer till kompetenshöjande åtgärder. Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder har minskat från drygt 147 000 personer till drygt 129 000 personer . Minskningen har varit särskilt påtaglig för åtgärderna arbetslivsutveckling och arbetsplatsintroduktion. Långtidsinskrivna Antalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna, dvs. personer som varit kontinuerligt inskrivna som arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, uppgick till drygt 87 000 personer (se diagram 2.2). Kvinnorna utgör av de långtidsinskrivna. var av de långtidsinskrivna öppet arbetslösa. En förhållandevis stor del av de långtidsinskrivna utgörs av utsatta grupper som arbetshandikappade och utomnordiska medborgare.