prop · GM031 · 1999-01-01 00:00:00 — Utrikeshandeln kommer att ha fortsatt stor betydelse för tillväxten. Exportens ökningstakt beräknas dämpas något, men likafullt ligga kvar på en ganska hög nivå. Den höga inhemska efterfrågan medför att importen beräknas stiga snabbt. Överskottet i bytesbalansen stabiliseras på av BNP. Inflationen och inflationsförväntningarna är mycket låga. Låga internationella prisökningar tillsammans med måttliga löneökningar och sanerade offentliga finanser medför att inflationen förblir låg både och . Sänkta skatter väntas dra ned inflationen ytterligare. Räntedifferensen mot väntas åter minska och nästan försvinna. Tabell 1.2 Nyckeltal Årlig procentuell förändring 1998 1999 2000 2001 KPI, årsgenomsnitt 0,5 0,7 1,7 2,0 Kostnadstimlön 3,3 2,9 3,2 3,0 Öppen arbetslöshet1 6,6 5,7 4,4 4,0 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 3,9 3,9 3,8 3,5 Antal sysselsatta 1,3 1,5 1,8 1,1 Real disponibel inkomst 2,7 3,3 1,5 1,8 Hushållens nettosparkvot (nivå) 0,8 1,2 0,3 0,1 Bytesbalans2 2,3 2,1 2,2 2,4 Tysk ränta 10-års statsobligation3 4,7 4,6 4,9 5,1 Svensk ränta 10-års stats- obligation3 5,1 5,0 5,2 5,3 TCW-index 122 120 118 118 1. Andel av arbetskraften 2. Procent av BNP 3. Sysselsättningen har stigit snabbare än väntat. Därmed blir prognosen över sysselsättningsutvecklingen mer optimistisk än den som tidigare förutsågs. Arbetslösheten faller dock inte lika mycket som sysselsättningen stiger. Orsaken till detta är att arbetskraften ökar mer än väntat på grund av att många nu söker sig ut på arbetsmarknaden, när sannolikheten att få ett jobb har ökat. Detta är i grunden en positiv utveckling. Den öppna arbetslösheten antas hamna på i genomsnitt . beräknas arbetslösheten till . Kalkyl I kalkylen antas arbetsmarknaden och då särskilt lönebildningen fungera väl som den internationella utvecklingen är förhållandevis stark. Därigenom faller den öppna arbetslösheten till . Som årsgenomsnitt blir den öppna arbetslösheten . Tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet och löneutveckling 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Antal sysselsatta1 4378 4185 3964 3927 3986 3963 3922 3973 4032 4104 4148 Privat sektor1 2986 2821 2630 2633 2698 2698 2695 2732 2781 2842 2874 Offentlig sektor1 1404 1381 1328 1290 1287 1263 1223 1238 1247 1258 1270 Öppen arbetslöshet2 3,0 5,3 8,2 8,0 7,7 8,1 8,0 6,6 5,7 4,4 4,0 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder2 3,5 Relativt arbetskraftstal3 83,5 81,6 79,1 77,6 78,2 77,8 76,8 76,5 76,7 76,8 77,0 Andelen sysselsatta mellan 20 och 64 år4 77,8 Kostnadstimlön5 5,7 3,7 2,8 2,4 3,3 6,1 4,5 3,3 2,9 3,2 3,0 1 Tusental personer. 2 I procent av arbetskraften. 3 Arbetskraften i procent av befolkningen . 4 Enligt sysselsättningsmålet skall andelen vara . 5 Årlig procentuell förändring Anm.: 1992 är sysselsättningen inom privat och offentlig sektor inte konsistenta med totalen. Delbranscherna är här omräknade av SCB för definitions- och metodändringar genomförda 1992/1993 och kvotade från SNI69 till SNI92. Totalen är den ursprungliga serien men korrigerad för bl.a. felaktig klassificering av ALU-arbetare och ungdomspraktikanter. Asienkrisen antas endast ge upphov till temporära effekter på världsekonomin. Marknadstillväxten i vår omvärld i kombination med låga inhemska kostnadsökningar lägger därmed grunden för en relativt snabb svensk exporttillväxt såväl som 2001. Hushållens gynnsamma inkomstutveckling bidrar till att den privata konsumtionen växer snabbt. 1.3 offentliga finanser och stabila priser offentliga finanser och stabila priser är en förutsättning för en långsiktigt hög tillväxt och därmed en hög sysselsättning. Detta synsätt är styrande för den ekonomiska politiken. 1.3.1 Finanspolitiken Svensk ekonomi står på en stabil grund. De offentliga finanserna är sanerade och uppvisar de ett överskott. Det är en anmärkningsvärd förändring mot bakgrund av det läge som rådde . Under fördubblades statsskulden. Saneringspolitiken går därmed in i en ny fas. handlar det om att hålla i de offentliga finanserna och att vårda framgången. Det finns en rad orsaker till att finanspolitiken måste vara fortsatt stram: - Mycket tyder på att står i inledningen av en period med god tillväxt. har riskerna dock ökat till följd av turbulensen på de internationella finansmarknaderna. En högkonjunktur varar under alla förhållanden inte för evigt. Budgetpolitiken måste därför inriktas på att skapa en säkerhetsmarginal, så att nästa konjunkturavmattning kan mötas med en motverkande finanspolitik. Detta måste ske utan att underskotten hotar att bli för stora och därmed riskera att utlösa en kraftig ränteuppgång. - Utan stora överskott under en högkonjunktur minskar möjligheten att upprätthålla det sociala skyddsnätet på dagens nivå i nästa lågkonjunktur. Detta måste undvikas. De arbetslösa skall inte än en gång behöva stå för de största uppoffringarna. - Den offentliga skulden bör amorteras av. - En stark välfärd kräver starka offentliga finanser. Andelen äldre kommer att öka kraftigt en bit in . Detta ökar kraven på vården och omsorgen. måste därför rusta . - En stor offentlig skuld innebär att framtida generationer tvingas använda en stor del av de resurser de skapar till att betala räntor och amorteringar. Det är moraliskt fel att överlämna en stor skuld till framtida generationer. Tabell 1.4 Offentliga finanser Procent av BNP 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomstkvot 61,9 61,6 60,5 59,7 59,6 63,7 62,8 63,3 61,7 60,7 60,0 Skattekvot 52,8 51,1 50,2 49,8 50,0 54,2 54,3 54,8 53,8 53,2 53,0 Utgiftskvot 63,1 69,4 72,8 70,0 67,3 65,8 63,9 61,3 60,6 58,4 56,7 Statens ränteutgifterr 4,4 4,7 5,5 6,3 6,5 6,6 6,1 5,3 4,6 4,2 3,6 Finansiellt sparande -1,1 -7,8 -12,3 -10,3 -7,8 -2,1 -1,1 2,1 1,1 2,3 3,3 Statens lånebehov, mdkr 75 150 242 185 138 21 6 -12 -16 -63 -203 Nettoskuld -5,2 4,8 11,1 21,9 23,6 20,3 21,7 18,7 16,5 13,4 9,6 Statsskuld 47,9 61,1 78,3 84,0 84,0 83,6 82,4 77,5 73,3 66,8 54,1 Konsoliderad bruttoskuld 53,0 67,1 75,9 78,8 77,9 77,1 76,6 72,8 70,1 64,7 55,8 Källor: , , och Anm.: Statens lånebehov och statskulden reduceras åren 1999 2001 till följd av pensionsreformen. reduceras lånebehovet med och statsskulden blir eller av BNP lägre jämfört med ett läge utan pensionsreform. - Sparandet i måste vara högt för att internationella skuldsättning skall kunna minska som vi har en hög investeringsnivå. Även den offentliga sektorn måste bidra till ett ökat sparande. - har i Stabilitets- och tillväxtpakten inom EU åtagit sig att ha ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna nära balans eller i överskott. Budgetpolitiska mål var målet att stabilisera statsskulden som andel av BNP, och var målet att underskottet i de offentliga finanserna skulle understiga av BNP. Båda dessa mål har uppfyllts väl. är målet att de offentliga finanserna skall vara i balans. Även detta mål uppfylls med god marginal. Överskottet i de offentliga finanserna beräknas bli av BNP. Det finns två orsaker till att budgetmålet överträffas. Det ena är att bolagiseringen av AP- fondens fastighetsinnehav medför en bokföringsmässig förstärkning av de offentliga finanserna . Det andra är den goda konjunkturutvecklingen och den strama budgetbehandlingen i regering och riksdag. Det långsiktiga budgetmålet är ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Som en gradvis anpassning till detta är budgetmålen för den offentliga sektorns finansiella sparande ett överskott på av BNP , av BNP för år av BNP . Regeringen föreslår nu att budgetmålet för höjs från av BNP till av BNP. Detta tillkommande överskott skall användas för att amortera på statsskulden. Den främsta orsaken till justeringen av målet är behovet att ytterligare stärka förtroendet för den svenska ekonomin. Den tilltagande oron på den finansiella marknaden har medfört stigande räntor för länder som inte har de finansiella marknadernas fulla förtroende. Trots att har genomfört en mycket omfattande sanering av de offentliga finanserna finns det en viss misstro mot mot bakgrund av den svaga ekonomiska utvecklingen . Denna extra avbetalning på skulden skall också ses i ljuset av att vi därmed lyfter av en bit av den räntebörda som framtida generationer annars hade fått bära. Målen gäller vid den tillväxt som kalkylerades ekonomiska vårproposition. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt skulle avvika från denna skall motsvarande avvikelse från de angivna målen tolereras. Ett annat budgetpolitiskt mål är att hålla utgifterna under utgiftstaket. Enligt regeringens bedömning finns det en viss risk för att utgiftstaket skulle kunna överskridas 1998 om inga åtgärder vidtas. Detta är oacceptabelt. Regeringen avser därför att senarelägga och reducera vissa utgifter så att utgiftstaket inte överskrids. För beräknas en budgeteringsmarginal om . Om denna marginal skulle visa sig för liten avser regeringen att återkomma med åtgärder. Utgiftstaken skall hållas. Diagram 1.1 Utgiftstak för offentlig sektor, exklusive effekterna av pensionsreformen Procent av BNP Den av beslutade ålderspensionsreformen medför vissa tekniska justeringar av utgiftsramarna för flera utgiftsområden och en uppjustering av det statliga utgiftstaket. Uppjusteringen av utgiftstaket beror på att statliga ålderspensionsavgifter skall erläggas för ålders- pensionsrätt som tjänas in för sådana inkomst- ersättningar som finansieras över budgeten, t.ex. sjukpenning och arbetslöshetsersättning. Likaså skall avgift erläggas för vissa fördelningsmässiga inslag i det nya ålderspensionssystemet. Syftet är att tydliggöra kostnaden för ålderspension när den tjänas in. Avgifterna, liksom vissa andra inslag i reformen, utgör emellertid betalningar inom den offentliga sektorn och påverkar varken de sammantagna offentliga utgifterna eller den offentliga sektorns finanser. En budget för framtiden I budgetpropositionen konkretiseras den offensiv för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning som regeringen föreslog ekonomiska vårpropositionen. Sex framtidsområden lyftes fram: Kunskap och kompetens, Delaktighet i informationssamhället, Hållbara ett föregångsland, Företagande, Europeiskt samarbete och ett för alla. I budgeten ingår dessutom en rad andra åtgärder. Såsom föreslogs i den ekonomiska vårpropositionen tillförs skolan, vården och omsorgen och framöver mer än vad som har varit beslutat. Även tandvårdsförsäkringen, äldrepropositionen, den bostadspolitiska propositionen, förstärkt rättsväsende, ökat bistånd m.m. som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen är beaktade i budgeten. Även sedan dessa förbättringar inberäknats fortsätter de offentliga finanserna att utvecklas mer positivt än vad som tidigare antagits. Därmed finns det ett begränsat ytterligare utrymme för åtgärder som ökar sysselsättningen, rättvisan, jämställdheten och omställningen till ekologisk hållbarhet. Detta sker som överskottet i de offentliga finanserna upprevideras från av BNP. Då har samtliga förslag i den ekonomiska vårpropositionen och i budgeten beaktats. En sammanfattning av regeringens förslag till reformer redovisas i tabell 1.5 och 1.6. Tabell 1.5 Fördelning på propositioner Miljarder kronor 1999 2000 2001 Nya åtgärder i budgetpropositionen 5,3 4,8 10,7 varav utgiftsökningar skattesänkningar 2,3 3,0 3,2 1,6 8,1 2,6 Vårpropositionen 13,8 15,8 18,0 varav utgiftsökningar skattesänkningar 10,6 3,2 12,3 3 ,5 16,1 1,9 TOTALT 19,1 20,6 28,7 I budgetpropositionen presenteras ett samarbete om ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Förslagen redovisas i avsnitt 1.4. Tabell 1.6 Utgiftsökningar och skattesänkningar Miljarder kronor 1999 2000 2001 Framtidsområden Kunskap och kompetens 1,0 1,1 1,5 Delaktighet i informationssamhället 0,4 0,6 0,8 Hållbara - ett föregångsland 0,2 0,4 2,5 Företagande 1 1,8 2,1 1,8 Europeiskt samarbete 1,0 1,0 1,2 Ett för alla 0,1 0,3 0,8 Summa framtidsområden 4,5 5,5 8,6 Övrigt2 Nytt skalsteg i inkomstskatten - 2,0 - 2,2 - 2,2 Skattereduktion 3,0 0,3 0,1 Fastighetsskatt, till 2,3 2,6 2,0 Fastighetsskatt, hyreshus, till - 0,6 1,1 Frysning av taxeringsvärden 0,8 1,1 1,8 Bostadspolitisk proposition och byggstimulanser3 0,7 0,9 0,1 Tandvårdsförsäkring 0,5 0,5 0,5 Äldreproposition 0,5 0,3 0,3 Pensioner 3,0 3,1 3,2 Kommunsektorn 4,0 4,0 6,0 Barnbidrag, flerbarnstillägg och studiebidrag - 2,5 4,9 BTP 0,7 0,7 0,7 Rättsväsendet 0,4 0,3 0,3 Bistånd 0,1 - 0,2 Övriga åtgärder 0,6 0,4 1,1 Summa övrigt 14,6 15,1 20,1 TOTALT 19,1 20,6 28,7 1. Varav skattelättnad är 1,7 mdkr 1999, 2,0 mdkr 2000 och 1,7 mdkr 2001. Ökade inkomster i beräkningen är angivna med negativt tecken. Inkomsterna är kassamässigt beräknade. Se vidare kap. 8. Varav skattelättnad () är 0,3 mdkr 1999 och 0,6 mdkr 2000. Budgetpolitiken beräknas överskotten i de offentliga finanserna till av BNP. Även dessa år överskrids därmed de budgetpolitiska målen innebärande ett överskott om av BNP. Beräkningen är dock förhållandevis osäker och är betingad av bl.a. en väl fungerande lönebildning och en inte alltför stor nedgång i den internationella konjunkturen. Mycket tyder på att står inför en period med god ekonomisk tillväxt även om riskerna till följd av den internationella utvecklingen har ökat. Detta tillfälle måste utnyttjas för att uppnå betydande överskott, minskat skuldberoende samt ökad rättvisa och jämlikhet i . Lönebildningen spelar även här en avgörande roll. Om löneökningstakten överstiger vad arbetsmarknadens parter har kommit överens om, inklusive den av parterna angivna löneglidningen, kommer tillväxten med all sannolikhet att bli lägre. Detta skulle leda till att arbetslösheten skulle bli högre och sysselsättningen lägre men också till att ytterligare skattehöjningar och utgiftsnedskärningar inte kan uteslutas. 1.3.2 Penning- och valutapolitik bedriver penningpolitiken självständigt. Den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. Riksbanksfullmäktige har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Diagram 1.2 Hushållens inflationsförväntningar samt KPI-utfall Procent Prisstabilitet är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. Hög inflation försämrar förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. Konkret betyder hög inflation bl.a. högre matpriser och högre hyror. De flesta avtal på den svenska arbetsmarknaden är tecknade för framöver. Om inflationen skulle ta fart skulle reallöneökningarna utebli. Erfarenheten visar att starka grupper på arbetsmarknaden kompenserar hög inflation med löneglidning. Svaga grupper halkar däremot efter. Hög inflation minskar därför möjligheterna till en god fördelningspolitik och en rättvis inkomstfördelning. ställning stärks överlämnades en proposition till som grundar sig på en fempartiöverenskommelse om penning- och valutapolitiken för att stärka trovärdigheten för prisstabiliteten. Fempartiöverenskommelsen ligger fast. har tagit ett första beslut om de grundlagsändringar som föreslås i propositionen. Ett andra beslut om grundlagsändringarna och beslut om övriga lagändringar skall tas . De nya bestämmelserna för innebär bl.a.: - ges ett överordnat mål för sin verksamhet som läggs fast i lag. Målet för penningpolitiken skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Eftersom är en myndighet under bör banken därutöver stödja den allmänna ekonomiska politiken, bl. a. i syfte att främja en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet. - I regeringsformen tas in ett förbud för varje myndighet att ge instruktioner till i frågor som rör penningpolitik. En motsvarande bestämmelse om att en ledamot av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner när hon eller han fullgör penningpolitiska uppgifter tas in i riksbankslagen. - Riksbankschefen får en stärkt ställning genom att det i regeringsformen anges att denna eller denne under den sexåriga mandatperioden får avsättas endast om hon eller han inte längre uppfyller de krav som ställs för att kunna utföra sina uppgifter eller om hon eller han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. - Ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor förs över från till regeringen. skall besluta om tillämpningen av det växelkurssystem som regeringen beslutat om. Räntorna De relativt låga räntorna beror bl.a. på den framgångsrika saneringen av de offentliga finanserna och penningpolitikens inriktning på prisstabilitet som bidragit till de låga inflationsförväntningarna. De långa räntorna har nått sin lägsta nivå på . Den tioåriga räntan ligger . Det är drygt en tredjedel av vad räntan var . Årsgenomsnittet beräknas vara lägre än vad som prognostiserades i den ekonomiska vårpropositionen . Diagram 1.3 Räntedifferens mellan och Procentenheter Räntemarginalen mot på den tioåriga räntan ligger strax . Som lägst har marginalen varit . Trots den senaste tidens uppgång har räntemarginalen fallit kraftigt jämfört med situationen . Orsaken till uppgången har varit den internationella valutaturbulensen. Dessutom har det funnits en viss osäkerhet inför det svenska riksdagsvalet och med anledning av det parlamentariska läget efter valet. När det nu står klart att den ekonomiska politiken kommer att vara fortsatt inriktad mot sunda statsfinanser och stabila priser bör räntemarginalen mot åter reduceras. Även de korta räntorna har fallit. De låga inflationsförväntningarna, de sanerade offentliga finanserna och måttliga löneökningar har medfört att har kunnat sänka den s.k. reporäntan till . De låga räntorna har medfört att månadskostnaden efter skatt för ett normalt villalån på har fallit med . En likartad utveckling har skett för bostadsrättslån. De som bor i hyresrätt gynnas också av de fallande räntorna i takt med att de sjunkande ränteutgifterna slår igenom på hyran. Kronan Den svenska kronans växelkurs är flytande. Därför är en viss variation i valutakursen naturlig. I diagram 1.4 visas den handelsvägda växelkursen, inklusive bl.a. de flesta asiatiska valutorna. Växelkursen har varierat förhållandevis mycket utan att det finns någon entydig trend. har dock kronan försvagats påtagligt. Också detta kan i allt väsentligt förklaras med oron på de internationella finansmarknaderna. Diagram 1.4 Handelsvägt växelkursindex 1 januari 1997=100 Ett lägre index betyder en starkare krona EMU skall EU:s gemensamma valuta, euron, införas. har beslutat att inte bör införa euron då den tredje etappen inleds. håller dörren öppen för ett senare svenskt inträde i valutaunionen. Om regeringen senare finner att bör delta skall frågan underställas svenska folket för prövning i val eller i folkomröstning. Regeringens uppfattning är att det inte är aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet 2. Erfarenheterna från den nuvarande politiken inriktad på prisstabilitet i kombination med rörlig växelkurs är goda. Regeringen har för avsikt att föreslå de lagändringar som erfordras i Riksbankslagen för en fullständig legal integrering av i Europeiska centralbankssystemet ECBS i samband med ett eventuellt framtida svenskt deltagande i valutaunionen. För att öka kunskapen och stimulera en bred debatt om ett eventuellt svenskt deltagande påbörjas ett vittomfattande och opartiskt informations- och folkbildningsarbete. 1.4 Samarbete om ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö Regeringen avser att försöka skapa största möjliga uppslutning för en politik för full sysselsättning. Budgetpropositionen har föregåtts av överläggningar med och som står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, fördelningen av utgifter på utgiftsområdena , tilläggsbudgeten och de nu föreslagna skatteförändringarna . Samarbetet inbegriper fem områden: ekonomin, sysselsättningen, rättvisan, jämställdheten och miljön. Genom detta samarbete bekräftas att det finns politisk stabilitet för en ekonomisk politik som är inriktad på ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel, prisstabilitet och full sysselsättning. Ekonomi Statsfinanserna skall vara sunda och priserna stabila. skall inte riskera att än en gång hamna i det statsfinansiella moraset: - Utgiftstaken ligger fast. - Överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel ligger fast. - Den ökade budgetdisciplin som budgetprocessen skapat är värdefull och ligger fast. - Politiken inriktad mot prisstabilitet ligger fast. - De ytterligare åtaganden som föreslås för perioden efter får slutligen avvägas mot den fortsatta ekonomiska utvecklingen. Sysselsättning Arbetslösheten skall huvudsakligen minskas genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger arbete. Arbets- och kompetenslinjen gäller. Arbetslinjen innebär att arbete och aktiva åtgärder skall komma i första hand och att det skall löna sig att arbeta. Kompetenslinjen innebär att alla måste ges möjlighet att öka sin kunskap och kompetens. Tillgången till och kvaliteten inom skolan, vården och omsorgen skall förbättras. - Fortsatt starka offentliga finanser och låg inflation bäddar för låga räntor och ökad framtidstro och därmed ökade investeringar och sysselsättning. - Regeringen föreslår nu ett konkret sysselsättningsmål. Andelen sysselsatta av befolkningen skall öka till . I samband med ekonomiska vårproposition kommer regeringen att presentera förslag som stärker möjligheterna att uppnå målet. - Regeringen anser att det är av stor vikt för tillväxt och sysselsättning att stimulera kompetensutveckling i arbetslivet. Regeringen avser därför i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1999 att återkomma med förslag på hur kompetens- utvecklingen i arbetslivet kan stärkas. Förslaget bör därmed kunna träda i kraft . En förutsättning för att en statlig stimulans skall införas är att arbetsmarknadens parter bidrar med en ansvarsfull delfinansiering. - Skolan, vården och omsorgen stärks i enlighet med regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen med 1999 och ytterligare . Regeringen föreslår nu att ytterligare tillförs kommuner och landsting 2001. - Regeringen föreslår nu i enlighet med finansieringsprincipen att kommuner och landsting tillförs ytterligare 1999 genom att de som alla skattskyldiga betalar i statlig inkomstskatt överförs till kommuner och landsting. Detta innebär att utrymmet för skola, vård och omsorg inte minskas till följd av den s.k. Törlingdomen. - Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp inom för att fördjupa underlaget i arbetstidsfrågor. I gruppen skall ingå bl.a. representanter för och . Arbetsgruppen skall presentera bedömningar av konsekvenserna av olika arbetstidsförändringar samt presentera förslag till hur arbetet med arbetstidsfrågan bör bedrivas vidare. Rättvisa Rättvisan skall öka utan att drivkrafterna minskas i samhällsekonomin. Pensionärerna skall tillföras mer resurser och då framför allt de sämst ställda pensionärerna. Även barnfamiljerna och låginkomsttagarna prioriteras. - Pensionärernas ekonomi föreslås stärkas med ca . Det reducerade prisbasbeloppet för pensionärer skall ersättas av det fulla prisbasbeloppet . Regeringen föreslår att bostadstillägget till pensionärerna höjs för att gynna de sämst ställda pensionärerna. - De förvärvsarbetandes ekonomi föreslås stärkas med ca . En tillfällig skattereduktion införs 1999 för att öka köpkraften hos låg- och medelinkomsttagare. Reduktionen utgör som mest och trappas ned av den del av inkomsten som ligger . Det innebär att reduktionen är borta vid en arbetsinkomst på . - Fastighetsskatten för hyresbostäder sänks tillfälligt från . Regeringen förväntar sig att den lägre skattenivån omsätts i lägre hyror och avgifter. - Regeringen avser att föreslå en höjning av barnbidraget och studiebidraget för gymnasiestuderande med från och ytterligare . Även flerbarnstillägget föreslås bli höjt.