prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1998/99:150 Årsredovisning för staten 1998 Regeringens skrivelse 1998/99:150 Årsredovisning för staten 1998 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten . Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en redogörelse för avgiftsbelagd verksamhet och statliga garantier. Vissa generella iakttagelser som har gjort redovisas och kommenteras i skrivelsen. Myndigheter som har fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. I jämförelse med föregående års motsvarande skrivelse (1997/98:187) har det tillkommit ett makroekonomiskt avsnitt och en redovisning av utvecklingen inom statsförvaltningen samt en redogörelse för utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Avslutningsvis tar regeringen även upp frågor om ekonomiska konsekvensanalyser. 1 Inledning och sammanfattning 13 1.1 Inledning 13 1.2 Olika aspekter på det ekonomiska utfallet 13 1.3 Sammanfattning 13 2 Makroekonomiska förutsättningar och uppföljning av de budgetpolitiska målen 19 2.1 Makroekonomiska förutsättningar 19 2.2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen 20 3 Analys av resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 25 3.1 Inledning 25 3.2 Kvalitetsbedömning 25 3.3 Olika avgränsningar av begreppet staten 25 3.4 Sammanställning av vissa nyckeluppgifter 26 3.5 Nettoförmögenhetens förändring 26 3.6 Statsskulden 27 3.7 Skatteinbetalningar m.m. 29 3.8 Transfereringar och bidrag 32 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 37 4.1 Konsoliderad resultaträkning 37 4.2 Konsoliderad balansräkning 39 4.3 Finansieringsanalys 43 5 Statsbudgetens utfall 49 5.1 Inledning 49 5.2 Statsbudgetens saldo 49 5.3 Statsbudgetens inkomster 50 5.3.1 Skatter m.m. 50 5.3.2 Övriga inkomster 59 5.4 Statsbudgetens utgifter 63 5.4.1 Utgifter per utgiftsområde 66 6 Avgiftsbelagd verksamhet 83 6.1 Inledning 83 6.2 Intäktsstruktur och totala avgiftsintäkter 83 6.3 Affärsverken 84 6.4 Myndigheter - exklusive affärsverken 85 7 Redovisning av statliga garantier m.m. 89 8 Utvecklingen inom statsförvaltningen 95 8.1 Inledning 95 8.2 Konsumtion 95 8.3 Sysselsättning 99 8.4 Personalkonsekvenser till följd av strukturförändringar 101 8.5 Uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik 102 9 iakttagelser 113 9.1 Inledning 113 9.2 Revisionens iakttagelser 113 9.3 Revisionsberättelser med invändning 115 10 Ekonomiadministrativ värdering 121 11 Utveckling av den ekonomiska styrningen 125 11.1 Inledning 125 11.2 Ekonomisk styrning 125 11.3 Genomförda och pågående utvecklingsinsatser 126 11.4 Utvecklingsbehov 127 11.5 Framtida utvecklingsinsatser 127 12 Ekonomiska konsekvensanalyser 131 12.1 Bakgrund 131 12.2 Regeringens bedömning 131 Bilaga 1 Material avseende resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Bilaga 2 Anslag och inkomsttitlar som blivit föremål för särskilt avräkningsförfarande Bilaga 3 Specifikation av statsbudgetens inkomster Bilaga 4 Specifikation av utgifter på utgiftsområden 2.1 Makroekonomiska förutsättningar 20 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande 21 2.4 Takbegränsade utgifter 22 3.1 Nyckeluppgifter 26 3.2 Statsskuldens utveckling och sammansättning 1993/94 1998 27 3.4 Lån i svenska kronor 27 3.4 Statsskuldens kostnader 29 3.5 Skatteinbetalningar 30 3.6 Transfereringar och bidrag 1993/94 1998 32 3.7 Socialförsäkring 32 3.8 Arbetsmarknad 33 3.9 Bistånd och invandring 33 3.10 Övriga transfereringar och bidrag 34 4.1 Konsoliderad resultaträkning 38 4.2 Konsoliderad balansräkning 41 4.4 Finansieringsanalys 43 4.4 Justeringar till betalningar 44 4.5 Nyutlåning och 1998 44 4.6 Amorteringar 1997 och 1998 44 4.7 Utdelningar från statliga bolag 45 4.8 Förklaring av sambandet mellan statens nettoupplåning och redovisade lånebehov 45 5.1 Statsbudgetens utfall 49 5.2 Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter 50 5.4 Förutsättningar vid olika prognostillfällen och avvikelser jämfört med ekonomiska vårproposition 51 5.4 Fysiska personers inkomstskatt - periodiserat 54 5.5 Inkomsttiteln inkomstskatt 54 5.6 Juridiska personers inkomstskatt - periodiserat 55 5.7 Inkomsttiteln inkomstskatt 55 5.8 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift 56 5.9 Fastighetsskatt avseende 56 5.10 Skattekontot 59 5 11 Inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet 59 5.12 Inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom 61 5.13 Inkomsttyp 4000 Återbetalning av lån 61 5.14 Inkomsttyp 5000 Kalkylmässiga inkomster 62 5.15 Inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU 62 5.16 Inkomsttyp 7000 Extraordinära medel från EU 62 5.17 Indragningar 1998, större än 64 5.18 Statsbudgetens utgifter 65 5.19 Uo 1 66 5.20 Uo 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 66 5.21 Uo 3 och uppbörd 67 5.22 Uo 4 Rättsväsendet 67 5.23 Uo 5 och int. samverkan 67 5.24 Uo 6 Totalförsvar 68 5.25 Uo 7 Internationellt bistånd 68 5.26 Uo 8 Invandrare och flyktingar 68 5.27 Uo 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 69 5.28 Uo 10 Ek. trygghet vid sjukdom och handikapp 69 5.29 Antal ersatta sjukdagar och genomsnittlig ersättning per dag 70 5.30 Uo 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 70 5.31 Uo 12 Ek. trygghet för familjer och barn 70 5.32 Uo 13 Ek. trygghet vid arbetslöshet 71 5.33 Uo14 Arbetsmarknad och arbetsliv 71 5.34 Uo 15 Studiestöd 72 5.35 Uo16 Utbildning och universitetsforskning 72 5.36 Uo17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 73 5.37 Uo18 Samhällsplanering, bostad och byggande 73 5.38 Uo19 Regional utjämning och utveckling 74 5.39 Uo20 Allmän miljö och naturvård 74 5.40 74 5.41 Uo22 Kommunikationer 74 5.42 Uo23 Jord- och skogsbruk m.m. 75 5.43 Uo24 Näringsliv 76 5.44 Uo25 Allmänna bidrag till kommuner 76 5.45 Uo26 Statsskuldsräntor m.m. 76 5.46 Räntor på statsskulden 77 5.47 Uo27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 77 5.48 Minskning av anslagsbehållningar 78 5.49 Förbrukningar av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit större än 78 5.50 Anslag med anslagsbehållningar överstigande per 981231 78 5.51 nettoutlåning 79 5.52 Kassamässig korrigering 79 6.1 Statens totala avgiftsintäkter 84 6.2 Affärsverkens avgiftsintäkter 84 6.4 Myndigheternas avgiftsintäkter 1994/95 - 1998 85 6.4 Avgiftsintäkter fördelade på statliga myndigheter och övriga, 85 6.5 Avgiftsintäkter som disponeras resp. ej disponeras 86 7.1 Sammanställning av statliga garantier 91 8.1 Statliga områden och verksamheter indelade efter nationalräkenskaperna 96 8.2 Antal anställda inom staten 1997 och 1998 99 8.4 Avaktualiseringsorsak för uppsagda 1997 vid uppsägningstidens utgång 102 8.4 Genomsnittsålder i statsförvaltningens olika sektorer 1997 och 1998 104 8.5 Nyrekryteringar till och avgångar från den statliga sektorn i olika åldersgrupper 105 9.1 Revisionsberättelser med invändning 115 10.1 Sammanfattning av EA-omdömen 121 4.1 Statens intäkter 1998 38 4.2 Statens kostnader 1998 39 5.1 Statens lånebehov 1989-1998 50 5.2 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998. Avvikelser jämfört med utfall (1997) och prognos (1998) fördelat efter skatteslag 52 5.4 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998. Avvikelser jämfört med utfall (1997) och prognos (1998) fördelat efter sektorer 53 5.4 Statsbudgetens skatteinkomster vid olika prognostillfällen. Avvikelser jämfört med utfall 53 5.5 Realisationsvinster 54 5.6 Större avvikelser jämfört med statsbudgeten, avvikelser större än 63 7.1 Fördelning av den garanterade kapitalskulden per myndighet 1998 90 8.1 BNP-utveckling och volymförändring av statlig konsumtion 1990-1998 95 8.2 Konsumtion av statliga tjänster 1998, procent 96 8.3 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom försvaret och staten totalt, 1990-1998 97 8.4 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom utbildningsområdet och staten totalt, 1990-1998 97 8.5 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom området näringslivstjänster och staten totalt, 1990-1998 98 8.6 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom området samhällsskydd och rättskipning och staten totalt, 1990-1998 98 8.7 Procentuell volymutvecklingen av konsumtionen inom området allmänna tjänster och staten totalt, 1990-1998 98 8.8 Sysselsättningen inom privat och offentlig sektor 1998 99 8.9 Sysselsättningen inom statens olika områden , procent 100 8.10 Procentuell utveckling av sysselsättningen inom statsförvaltningen 1990-1998 100 8.11 Antal uppsagda inom olika statliga verksamhetsområden och statsförvaltningen totalt, 101 8.12 Andel uppsagda i statsförvaltningen fördelade efter kön och ålder 1998 102 8.13 Åldersfördelning inom statsförvaltningen och på arbetsmarknaden totalt 1998 104 8.14 Åldersfördelning i staten 1990 och 1998 104 8.15 Personalrörlighet för statsanställda män och kvinnor i åldersgrupper, 105 8.16 Ackumulerad procentuell löneutveckling inom olika sektorer på arbetsmarknaden 106 8.17 Genomsnittslöner för män och kvinnor i statsförvaltningen, 107 8.18 Genomsnittlig procentuell löneutveckling för kvinnor och män i staten, 107 8.19 Löneutvecklingen uppdelad på komponenter 108 8.20 Procentuell andel av identiska individer som inte haft avtalsmässiga löneökningar, i olika löneökningsintervall, 108 8.21 Genomsnittliga lönenivåer och löneutveckling i statsförvaltningens olika 1 Inledning och sammanfattning 1 Inledning och sammanfattning 1.1 Inledning Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen men senast efter budgetårets utgång se till att en årsredovisning för staten lämnas till . Årsredovisningen skall innehålla resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys. Den skall även innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. I denna skrivelse presenteras årsredovisningen för staten . Kapitel två t.o.m. sju behandlar olika aspekter på det ekonomiska utfallet . Till stor del baserar sig materialet i dessa kapitel på underlag från . I de följande kapitlen, åtta t.o.m. tolv, redovisas utvecklingen inom statsförvaltningen, revisionens iakttagelser och EA-värderingen samt utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Avslutningsvis tar regeringen även upp frågor om ekonomiska konsekvensanalyser. 1.2 Olika aspekter på det ekonomiska utfallet I årsredovisningen redovisas det ekonomiska utfallet från flera olika aspekter. I bokslutet för staten baseras redovisningen på bokföringsmässiga principer. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samlade resursförbrukning . Värdet av statens tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen. Bokslutet omfattar myndigheterna inklusive affärsverken under regering och riksdag med undantag för . Dessutom ingår försäkringskassorna och de fonder som redovisas av myndigheter. Alla verksamheter inkluderas i bokslutet oavsett finansiering. I skrivelsen jämförs utfallet med utfallet . Statsbudgeten är en finansiell plan för det kommande årets inkomster och utgifter. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall med budgeterade värden. Den avgiftsbelagda verksamhetens omfattning redovisas i eget kapitel. Detsamma gäller för statliga garantier. 1.3 Sammanfattning Budgetpolitiska mål Det budgetpolitiska målet att de offentliga finanserna skall vara i balans 1998 har uppfyllts med god marginal. Det finansiella sparandet blev eller av BNP. Det långsiktiga budgetmålet är ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Som en gradvis anpassning av detta är budgetmålen för den offentliga sektorns finansiella sparande av BNP och 2001. Utgiftstaket för staten var . Bokslutet Nettoförmögenheten Statens balansräkning visar att nettoförmögenheten var -vid utgången av vilket är en försämring med jämfört med . har ytterligare invärderingar gjorts avseende både tillgångar och skulder. Bland annat redovisas avsättningen för statens tjänstepensioner, , som skuld . Detta är den främsta förklaringen till att nettoförmögenheten minskat. Statsskulden Balansräkningen visar att statsskulden vid utgången av uppgick till , vilket är en ökning med i jämförelse med 1997. Ökningen motsvarar vilket är en mycket liten skuldökning i jämförelse med den snabba ökningstakt som rådde t.o.m. /95. Hela skuldökningen är dessutom hänförlig till orealiserade valutaförluster på ca , till följd av kronans försvagning på valutamarknaden. Rensat för valutaeffekter har det skett en nettominskning av skulden med . Skatteinkomster Statens resultaträkning visar att inkomster av skatter uppgick till vilket är en ökning med () jämfört med . Ökningen hänförs främst till fysiska personers inkomstskatt men även arbetsgivaravgifterna och inkomstskatter för juridiska personer har ökat. Transfereringar och bidrag Av resultaträkningen framgår att kostnaderna för transfereringar och bidrag uppgick till , vilket är en ökning med () jämfört med . Bland transfereringarna förekommer både minskningar och ökningar. En väsentlig förklaring till nettoökningen är att avsättningen till premiereserven redovisas i resultaträkningen. Därutöver har kostnadsökningar skett bl.a. avseende socialförsäkringen, statsbidragen till kommuner och landsting samt studiestöd och avskrivning av lånefordringar. Den största kostnadsminskningen på transfereringssidan svarade räntebidragen för. Vidare sjönk kostnaderna för arbetslöshetsersättningen. Kostnader för statens egen verksamhet Enligt resultaträkningen uppgick kostnaderna för statens egen verksamhet till 1998 vilket är en ökning med nästan () jämfört med . Driftkostnaderna, avskrivningarna och lokalkostnaderna ökade medan personalkostnaderna minskade. Statsbudgetens utfall Makroekonomiska antaganden Statsbudgeten bygger till stor del på antaganden om den makroekonomiska utvecklingen. I jämförelse med de antaganden som gjordes i budgetpropositionen blev både tillväxten i landet och inflationen något lägre . Även räntorna blev lägre. Den privata konsumtionen ökade i enlighet med antagandena medan lönesumman blev högre och den öppna arbetslösheten lägre än vad som antogs i budgeten. Utfallet innebar bl.a. högre inkomster än budgeterat från mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och inkomstskatt från fysiska personer. Statens utgifter blev lägre än budgeterat avseende bl.a. arbetslöshetsersättningen. Den lägre inflationen påverkade utgifterna endast marginellt , främst på grund av att prisbasbeloppet påverkas med eftersläpning. Statsbudgetens saldo Statsbudgetens saldo uppgick till vid utgången av . Det är första gången som statsbudgeten uppvisar ett positivt saldo. Statsbudgetens inkomster Statsbudgetens inkomster blev vilket är högre än beräknat. Skillnaden förklaras av högre skatteinkomster bl.a. till följd av en högre lönesumma samt högre företagsvinster och realisationsvinster. Statsbudgetens utgifter Statsbudgetens utgifter blev vilket är högre än vad som ursprungligen budgeterats. Differensen förklaras bl.a. av högre utgifter för statsskuldsräntor och högre statsbidrag till kommuner och landsting. Tas även hänsyn till tilläggsbudgeten krymper differensen mellan budget och utfall till . Avgiftsbelagd verksamhet De sammantagna avgiftsintäkterna uppgick till , vilket är mer än . Ökningen beror huvudsakligen på ökade interndebiteringar inom staten. Elimineras de interna transaktionerna uppgick avgiftsintäkterna till . Statliga garantier Statens garanterade kapitalskuld var vid utgången av , varav avsåg . Utveckling inom statsförvaltningen Konsumtionen av statliga tjänster ökade jämfört med . Det är främst satsningar på högre utbildning, kommunikationer och arbetsmarknadsåtgärder som förklarar ökningen. Staten har här avgränsats enligt nationalräkenskapernas definition vilket innebär att affärsverken inte är inkluderade. Antalet heltidsanställda inom staten (inklusive affärsverken) var 207 900 personer , vilket är en minskning sedan föregående år. Av de som blev uppsagda var drygt 2 600 anställda inom den civila statsförvaltningen, ca 400 vid affärsverken och 550 vid försvaret. Uppföljningen av myndigheternas arbetsgivarpolitik visar att det löpande arbetet inom de enskilda områdena fungerar tillfredsställande men att det finns anledning för många myndigheter att arbeta mer aktivt med arbetsgivarpolitikens långsiktiga strategiska inriktning, t.ex. avseende åldersstrukturen. RRV:s iakttagelser och EA-värderingen () iakttagelser avseende rör bl.a. ansvar och kontroll avseende EU-medel, , upphandling och internkontroll, det ekonomiadministrativa regelverket och myndigheternas representation. I skrivelsen redovisas ett urval av iakttagelserna och regeringens bedömning av dessa. En redogörelse görs också för vilka myndigheter som erhållit revisionsberättelse med invändning. I likhet med rör flertalet invändningar överträdelser som har en direkt effekt på årsredovisningens information, dvs. den är felaktig eller ofullständig. Allvarligt är också att det i större utsträckning är stora myndigheter som fått invändning. Den ekonomiadministrativa värdering (EA- värdering) som genomförs av visar på en viss försämring av det sammanlagda resultatet jämfört med . Försämringen hänför sig främst till de större myndigheterna. Utveckling av den ekonomiska styrningen har utvecklingsarbetet med den ekonomiska styrningen fortsatt inom ramen för bl.a. (verktyg för ekonomisk styrning i staten). Projektet behandlar både principiella frågor och informationsteknologi. har regeringen även påbörjat en översyn av mål och målstrukturer inom samtliga utgiftsområden. Ekonomiska konsekvensanalyser har uttalat sig för att det kan vara lämpligt att regeringen redovisar hur och i vilken omfattning regeringen och har använt ekonomiska konsekvensanalyser som en del av underlaget för sina beslut. Regeringen delar uppfattning att ekonomiska konsekvensanalyser kan vara ett värdefullt hjälpmedel inför beslut där olika handlingsalternativ övervägs. Regeringen avser att även i fortsättningen använda det ekonomiska beslutsunderlag som den i varje enskilt fall anser vara lämpligt för att ett välgrundat beslut skall kunna fattas eller föreslås . Olika åtgärder vidtas med detta syfte. Bedömning av det ekonomiska utfallet Regeringen kan sammanfattningsvis konstatera att det ekonomiska utfallet avseende visar att statens ekonomiska situation stabiliserats ytterligare jämfört med . Statsbudgetens saldo är positivt vilket inneburit en amortering av statsskulden med . Den ökning av statsskulden som redovisas i bokslutet beror på orealiserade valutakursförändringar. Denna ökning är marginell och ökningstakten har i princip planat ut helt. Det ekonomiska utfallet visar dock att statsskuldens höga nivå ger stor känslighet för bl.a. ränte- och valutakursförändringar. 2 Makroekonomiska förutsättningar och uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Makroekonomiska förutsättningar och uppföljning av de budgetpolitiska målen 2.1 Makroekonomiska förutsättningar Den offentliga sektorns finanser och statsbudgetens inkomster och utgifter är starkt beroende av den ekonomiska utvecklingen. I tabell 2.1 redovisas några makroekonomiska förutsättningar som är av särkild vikt för de offentliga finanserna. De makroekonomiska antaganden som budgetpropositionen baserades på jämförs med utfallet. I fasta priser växte BNP . Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen innebar detta en marginell nedrevidering av tillväxten. I förhållande till antagandena i budgetpropo- sitionen blev inflationen lägre 1998. Statens utgifter påverkas dock på kort sikt endast marginellt av en lägre inflation under innevarande år, främst på grund av att prisbasbeloppet påverkas med eftersläpning. Statens inkomster påverkas dock negativt av en lägre prisökningstakt. I fasta priser ökade den privata konsumtionen i ungefär den takt som förutsattes i budgetpropositionen . I löpande priser förändrades dock den privata konsumtionen i mindre grad, eftersom konsumentpriserna blev lägre jämfört med antagandena i budgetpropositionen . Den privata konsumtionen utgör större delen av skattebasen för mervärdesskatten. En förändring av den privata konsumtionen i löpande priser med en procent beräknas påverka inkomster av mervärdesskatten med . Lönesumman har direkt effekt på inkomsterna av arbetsgivaravgifter och inkomstskatt från fysiska personer. Lönesummans årsutvecklingstakt blev högre än vad som antogs i budgetpropositionen , vilket medförde att statens inkomster från nämnda skatter och avgifter blev ca högre än tidigare beräknat. Den snabba sysselsättningsuppgången medförde att den öppna arbetslösheten och den del av arbetskraften som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder blev än beräknat i budgetpropositionen . Dessa förändringar påverkar främst statens utgifter i form av arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Den lägre arbetslösheten och åtgärdsvolymen medförde att utgifterna för dessa ersättningar blev ca lägre, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . De korta och långa marknadsräntorna blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Räntorna på statsskulden blev ca lägre till följd av den lägre räntenivån. Effekter av valutakursförändringar ingår inte i denna beräkning. Den lägre räntenivån innebar också att utgifterna blev något lägre för räntebidrag. Tabell 2.1 Makroekonomiska förutsättningar BP98 Utfall Avvikelse BNP1 3,1 -0,2 Prisbasbelopp2 36,4 36,4 0,0 KPI Årsgenomsnitt1 1,7 0,4 -1,3 Privat konsumtion1 2,5 2,6 0,1 Lönesumma1 4,5 6,6 2,1 Öppen arbetslöshet3 7,4 6,5 -0,9 Arbetsmarkn.pol åtgärder3 4,7 3,9 -0,8 Ränta Årsgenomsnitt 6,0 4,7 -1,3 Ränta 6 månader Årsgenomsnitt 4,6 4,3 -0,3 1 Årlig procentuell förändring 2 Tusental kronor 3 Andel av arbetskraften 4 Enligt de nya principer som EU-länderna skall tillämpa vid uppställande av nationalräkenskaperna blev utfallet enligt SCB . 2.2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som har beslutat om innebär att: - Finansiellt sparande i offentlig sektor skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. har fastställt målet att balans i de offentliga finanserna skall uppnås. Utfallet innebär att målet uppnåddes med bred marginal. - De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. har fastställt utgiftstaket till . Utfallet innebär att utgiftstaket klarades med relativt liten marginal. Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn visar sådana förändringar av den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet som beror på reala transaktioner. Omvärdering av finansiella tillgångar eller skulder påverkar därmed inte det finansiella sparandet. Försäljningar av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar inte det finansiella sparandet, eftersom byte av en finansiell tillgång mot en annan inte har någon effekt på den finansiella förmögenhetsställningen. Målet för det finansiella sparandet avser hela den offentliga sektorn och påverkas därför inte av transaktioner mellan den offentliga sektorns olika delar. Det finns flera skäl till att bör ha ett överskott i de offentliga finanserna: - Den offentliga sektorns nettoskuld bör minska för att stärka förtroendet för den svenska ekonomin och för att minska de offentliga finansernas känslighet för ränteförändringar. - En stor offentlig skuld innebär att framtida generationer tvingas använda en del av de resurser de skapar till att betala räntor och amorteringar. Av rättviseskäl måste därför minska den offentliga skulden. - De offentliga finanserna i är förhållandevis konjunkturkänsliga. Med ett överskott i de offentliga finanserna vid ett normalt konjunkturläge finns det en marginal att motverka konjunkturavmattningar utan att underskottet hotar att bli för stort. - måste rusta . Andelen äldre kommer att öka en bit in . Den offentliga sektorn måste då vara ekonomiskt stark nog att möta denna utveckling. Mot denna bakgrund har regeringen föreslagit och ställt sig bakom följande budgetpolitiska mål för de offentliga finanserna: - har beslutat att de offentliga finanserna skall vara i balans (prop. 1994/95:150, bet.