prop · GM03130 · 1999-01-01 00:00:00 — Det har då mot bakgrund av att det numera måste ställas samma krav på ordnad bokföring av en jordbrukare som på andra näringsidkare ansetts att presumtionen fortsättningsvis bör omfatta också gäldenär som bedriver jordbruksverksamhet. Däremot har det ansetts föra för långt att utsträcka presumtionen även till icke närings- drivande ideella föreningar, trossamfund och samfällighetsföreningar. Ett uttryckligt undantag för dessa kategorier har därför tagits in i det nya tredje stycket. 6 kap. 1 § En gäldenär som är en fysisk person får inte under konkursen driva näringsverksamhet som medför bokföringsskyldighet enligt bokförings- lagen (1999:000). Verksamhet som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen omfattas dock inte av förbudet. Inte heller omfattas jordbruksverksamhet. Om näringsförbud efter särskild prövning finns det bestämmelser i lagen (1986:436) om näringsförbud. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I paragrafens första stycke finns ett förbud för den som är försatt i konkurs att driva näringsverksamhet. Förbudet har gällt endast näringsverksamhet som medför bokföringsskyldighet enligt bokföringslag. Skälet till den begränsningen har framför allt varit att man inte har velat att konkursen skall förhindra konkursgäldenären från att bedriva enskild jordbruksverksamhet. Tillkomsten av en ny bok- föringslag som omfattar även enskilda jordbrukare har inte gett anledning att ompröva det ställningstagandet. I lagrådsremissens förslag hade den gällande lagtexten jämkats på så sätt att den förbjöd en konkursgäldenär att utöva näringsverksamhet som skulle ha medfört bokföringsskyldighet enligt bokföringslag i dess lydelse vid utgången av . Lagrådet har mot detta riktat samma slag av invändningar som mot lagrådsremissens förslag till ny lydelse av 2 kap. 9 § konkurslagen. Med anledning härav har lagtexten getts en något annan utformning. 7 kap. 19 § Förvaltaren skall, oavsett vad som gäller i fråga om bokföringsskyldighet för gäldenären, löpande bokföra in- och utbetalningar, om inte god redovisningssed kräver att bokföringen sker på något annat sätt. Förvaltaren skall bevara räkenskapsmaterialet under från utgången av det kalenderår då konkursen avslutades. I övrigt tillämpas 7 kap. bokföringslagen (1999:000). Första stycket medför inte någon inskränkning i den bokförings- skyldighet som kan vara särskilt föreskriven för att möjliggöra kontroll över viss verksamhet. Beträffande skyldighet att sörja för underlag för deklarations- och uppgiftsskyldighet och för kontroll därav finns särskilda bestämmelser. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I andra stycket har den tidigare hänvisningen till 22 § bokföringslag ersatts med en hänvisning till motsvarande bestämmelser i den nya bokföringslagen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Av föreskriften framgår att de nya bestämmelserna skall träda i kraft och tillämpas från och med det första räkenskapsår som börjar detta datum eller . 25.12 Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) 9 kap. 26 § Bestämmelserna i 8 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar i fråga om bostadsrättsföreningar. Bostadsrätts- föreningar är dock inte skyldiga att, utom i fall som avses i 8 kap. 6 § nämnda lag, utse auktoriserad revisor. Bestämmelser om bokföring och annan redovisning finns i bokföringslagen (1999:000) och årsredovis- ningslagen (1995:1554). (Jfr 9 kap. 26 § i kommitténs förslag.) Bostadsrättsföreningar har varit undantagna från vissa redovis- ningsbestämmelser som har gällt för andra ekonomiska föreningar. Sålunda har bostadsrättsföreningar inte varit skyldiga att upprätta finan- sieringsanalys, koncernredovisning eller delårsrapport. Ändringarna i paragrafen innebär att denna särregel har tagits bort. Detta har behandlats i avsnitten 15.4, 16.1 och 17. Skyldigheten att upprätta finanieringsanalys och delårsrapport inträder dock endast om föreningen bedriver något slag av näringsverksamhet och enligt fastställda balanräkningar har haft tillgångar med ett nettovärde överstigande 1000 prisbasbelopp eller om föreningen har haft fler än 200 anställda. Detta överensstämmer med vad som gäller för ekonomiska föreningar i övrigt. En bostadsrättsförening som är moderföretag blir i likhet med vad som gäller för alla moderföretag skyldig att upprätta koncernredovisning när antalet anställda i koncernen överstiger tio eller nettovärdet av koncernens tillgångar överstiger . I övrigt har paragrafen jämkats med hänsyn till att 9 kap. före- ningslagen nu upphävs ersätts av bestämmelser i årsredovisningslagen. 25.13 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. 14 § För filialens bokföring och revision gäller, utöver vad som föreskrivits i 11 13 §§, i tillämpliga delar detsamma som för ett svenskt företag av motsvarande slag. Skyldighet att upprätta årsredovisning gäller inte om företaget lyder under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbets- området och 1. har en rättslig form som är jämförbar med aktiebolaget, 2. är ett kreditinstitut eller värdepappersbolag av motsvarande slag som de företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, eller 3. är ett försäkringsföretag av motsvarande slag som de företag som omfattas av lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Om filialen är skyldig att avsluta den löpande bokföringen men till följd av bestämmelsen i andra stycket inte upprättar någon årsredo- visning, skall den i stället upprätta ett årsbokslut enligt bestämmelserna i bokföringslagen (1999:000). (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Av tredje stycket, som är nytt, framgår att en filial skall upprätta ett årsbokslut om den till följd av bestämmelserna i andra stycket inte behöver upprätta en årsredovisning. Årsbokslutet skall upprättas enligt de bestämmelser som finns i bokföringslagen (1999:000). 25.14 Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) 1 kap. 5 § är moderstiftelse och en annan juridisk person är dotter- företag, om stiftelsen 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, 3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller 4. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderstiftelsen, om ett annat dotterföretag till moderstiftelsen eller moderstiftelsen ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1. innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2. äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, eller 3. äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger andelar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moderstiftelsen. och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller stiftelselagens koncernbegrepp. Den nya lydel- sen innebär en anpassning till det koncernbegrepp som har införts i aktiebolagslagen, föreningslagen och årsredovisningslagen. En koncern består av en moderstiftelse och ett eller flera dotterföretag. måste vara en svensk stiftelse, dvs. en självständig förmögenhet som uppfyller stiftelselagens krav på stiftelse och har sitt säte i . Dotterföretagen kan vara svenska eller utländska juridiska personer av olika slag. Detta innebär ingen förändring i förhållande till vad som gäller . Däremot innebär den nya lydelsen förändringar vad gäller den anknytning mellan företagen som ger upphov till ett koncernförhållande. Paragrafen anger i första stycket fyra situationer där en sådan anknyt- ning föreligger. Beträffande bestämmelsernas närmare innebörd kan det hänvisas till förarbetena till de motsvarande bestämmelserna i årsredo- visningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 176 och 177). Av andra och tredje styckena framgår att även en indirekt anknytning mellan en stiftelse och en annan juridisk person kan ge upphov till ett koncernförhållande. Motsvarande bestämmelser finns också i årsredo- visningslagen (se prop. 1995/96:10 del 2 s. 177 och 178), aktiebolags- lagen och föreningslagen. Lagrådet har förordat att begreppet andelar byts ut mot aktier och andra andelar . Lagrådets synpunkt har tillgodosetts genom att det i en ny 5 b § har klargjorts att med andelar avses såväl aktier som andra andelar i juridiska personer. 1 kap. 5 a § I de fall som avses i 5 § första stycket 1 3 och andra stycket skall sådana rättigheter som tillkommer någon som handlar i eget namn men för en annan fysisk eller juridisk persons räkning anses tillkomma den personen. Vid bestämmandet av antalet röster i ett dotterföretag beaktas inte de andelar i dotterföretaget som innehas av det företaget självt eller av dess dotterföretag. Detsamma gäller andelar som innehas av den som handlar i eget namn men för dotterföretagets eller dess dotterföretags räkning. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser som kompletterar koncern- definitionen i 5 §. Den motsvarar 1 kap. 6 § aktiebolagslagen, 1 kap. 6 § årsredovisningslagen och 1 kap. 5 § föreningslagen. 1 kap. 5 b Vid tillämpningen av 5 och 5 a §§ avses med andelar aktier och andra andelar i juridiska personer. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) I paragrafen, som har utformats med 1 kap. 6 § föreningslagen som förebild, slås fast att med begreppet andelar i 5 och 5 a §§ avses såväl aktier som andra slag av andelar i juridiska personer. 1 kap. 7 § Bestämmelserna i 5 § 5 b §§ och 6 § första stycket och 2 10 kap. gäller inte i fråga om stiftelser vilkas tillgångar enligt stiftelseförordnandet får användas endast till förmån för bestämda fysiska personer. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringen innebär att sådana stiftelser som avses i paragrafen inte heller omfattas av de nya bestämmelserna i 5 a och 5 b §§. 2 kap. 8 § Styrelsen eller förvaltaren svarar för att stiftelsen fullgör sin bok- föringsskyldighet m.m. enligt bokföringslagen (1999:000) eller, i förekommande fall, sin skyldighet att föra räkenskaper enligt 3 kap. 2 § denna lag. Styrelsen eller förvaltaren svarar för att stiftelseförordnandet och övriga handlingar avseende stiftelsen förvaras på ett ordnat och betryggande sätt. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringarna i första stycket beror på att bestämmelserna om när en stiftelse är bokföringsskyldig och när en stiftelse skall avsluta bokföring- en med en årsredovisning eller ett årsbokslut numera återfinns i den nya bokföringslagen. Av 3 kap. 2 § stiftelselagen framgår att en stiftelse som inte är bokföringsskyldig är skyldig att föra räkenskaper. 3 kap. 1 § I bokföringslagen (1999:000) finns bestämmelser om när en stiftelse är bokföringsskyldig och om den skall avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning eller med ett årsbokslut. Om bokföringsskyldigheten upphör, skall detta anmälas till tillsyns- myndigheten. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen har i sin tidigare lydelse tillsammans med bestämmelsen i 3 kap. 2 § reglerat när stiftelser är bokföringsskyldiga, medan 3 kap. 7 § har innehållit bestämmelser om när årsredovisning skall upprättas. Dessa bestämmelser har sedan kompletterats av bestämmelser i 11 kap. samt av bestämmelser i tryggandelagen. Regleringen av stiftelsers bokförings- skyldighet och skyldighet att upprätta årsredovisning har i sin helhet flyttats över till den nya bokföringslagen. Paragrafens nya lydelse inne- håller endast en erinran om bokföringslagens bestämmelser. De nya bestämmelserna om när stiftelser är bokföringsskyldiga finns i 2 kap. 3 § bokföringslagen. Att stiftelser och insamlingsstiftelser som avses i 1 kap. 7 § och 11 kap. 2 § femte stycket stiftelselagen över huvud taget inte är bokföringsskyldiga framgår av 2 kap. 5 § bokföringslagen. Bokföringsskyldiga stiftelser skall som regel avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning. Särskilda regler gäller dock för stiftelser vars tillgångar enligt stiftelseförordnandet får användas endast till förmån för medlemmar av en viss eller vissa släkter; sådana stiftelser får avsluta den löpande bokföringen med ett årsbokslut under förut- sättning att stiftelsen är bokföringsskyldig endast på grund av bestäm- melserna i 2 kap. 3 § första stycket nya bokföringslagen. Det ligger i sakens natur att när årsredovisningslagens bestämmelser tillämpas på stiftelser måste detta ske med beaktande av stiftelsernas särart och med hänsyn tagen till vad som utgör god redovisningssed för stiftelser. Så torde t.ex. särskilda hänsyn behöva tas vid upprättandet av stiftelsens balans- och resultaträkningar (jfr 3 kap. 4 § årsredovis ningslagen). Vidare torde de uttalanden från normgivande organ som finns på detta område fortfarande ha relevans (jfr BFN 95:3). Enligt andra stycket skall en stiftelse anmäla till tillsynsmyndigheten om bokföringsskyldigheten upphör. Denna bestämmelse torde få störst betydelse för sådana stiftelser som har varit bokföringsskyldiga endast på den grunden att tillgångarnas värde har överstigit tio prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. I så fall upphör bokförings- skyldigheten såsom framgår av 2 kap. 2 § tredje stycket och 3 § bokföringslagen om värdet på stiftelsens tillgångar har understigit tio prisbasbelopp. 3 kap. 2 § Stiftelser som inte är bokföringsskyldiga enligt bokföringslagen (1999:000) skall fortlöpande föra räkenskaper över belopp som har inbetalats till eller utbetalats av stiftelsen. Det skall finnas verifikationer för in- och utbetalningar. som har sin förmögenhet gemen- samt placerad med en annan stiftelses förmögenhet, får beträffande den gemensamt placerade förmögenheten ha räkenskaper som är gemen- samma med den andra stiftelsen. Räkenskaperna skall avslutas med en sammanställning för varje räkenskapsår. Av sammanställningen skall framgå tillgångar och skulder vid räkenskapsårets början och slut samt inkomster och utgifter under räkenskapsåret. I sammanställningen skall även anges värdet av stiftel- sens tillgångar vid räkenskapsårets slut. Räkenskapsmaterialet skall bevaras i ordnat skick och på betryggande sätt inom landet under från utgången av det räkenskapsår som räkenskapsmaterialet avser. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen har tidigare betecknats 3 kap. 5 §. Någon saklig ändring är inte avsedd. 3 kap. 3 § Vid bestämmandet av värdet på stiftelsens tillgångar enligt 2 § andra stycket skall varje tillgång tas upp till ett värde som motsvarar vad till- gången kan anses betinga vid en försäljning under normala förhållanden. Fastigheter och byggnader som är lös egendom tas dock upp till taxeringsvärdet om ett sådant värde finns. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Paragrafen har tidigare betecknats 3 kap. 6 §. Ändringarna är en följd av att vissa bestämmelser, till vilka paragrafen har hänvisat, utmönstras från stiftelselagen. 4 kap. 4 § Minst en revisor skall vara auktoriserad eller godkänd revisor, om stiftelsen enligt bokföringslagen (1999:000) är skyldig att upprätta årsredovisning. Minst en revisor skall vara auktoriserad revisor om 1. nettovärdet av stiftelsens tillgångar enligt balansräkningarna överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av respektive räkenskapsår, eller 2. antalet anställda i stiftelsen i medeltal har överstigit 200. Bestämmelserna i andra stycket gäller även för moderstiftelse i en koncern om 1. nettovärdet av koncernföretagens tillgångar enligt koncernbalans- räkningarna överstiger det gräns- belopp som anges i andra stycket 1, 2. antalet anställda hos koncernföretagen som anges i 1 i medeltal har överstigit 200, eller 3. moderstiftelsen inte upprättar koncernredovisning och nettovärdet av koncernföretagens tillgångar, enligt balansräkningar för koncern- företagens två senaste räkenskapsår, på moderstiftelsens balansdag överstiger det gränsbelopp som anges i andra stycket 1. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan i fall som avses i andra och tredje styckena besluta att en viss godkänd revisor får utses i stället för en auktoriserad revisor. Sådana beslut meddelas för högst i följd. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag) Ändringen i första stycket är föranledd av att bestämmelserna om bokföring flyttas över till den nya bokföringslagen. Med anledning av Lagrådets synpunkter har andra stycket getts en ny utformning och ett nytt tredje stycke tillkommit. Bestämmelserna behandlar när en stiftelse måste ha en auktoriserad revisor. De har anpassats till vad som gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar och enligt 13 och 14 §§ revisionslagen kommer att gälla även i flertalet andra företag (jfr författningskommentaren till 13 § revisionslagen). Enligt andra stycket 1 kan stiftelsen bli skyldig att ha en auktoriserad revisor om värdet av tillgångarna överstiger ett gränsvärde om tusen prisbasbelopp. Enligt den tidigare lydelsen skulle stiftelsens tillgångar härvid tas upp till försäljningsvärdet. Enligt den nya lydelsen skall prövningen av om gränsvärdet har överskridits i stället ske med hänsyn till det värde till vilket stiftelsens tillgångar har redovisats i balans- räkningarna . 4 kap. 6 § Den får inte vara revisor som 1. är stiftelsens stiftare eller förvaltare, 2. ensam eller tillsammans med andra företräder stiftelsen enligt 2 kap. 16 eller 23 § eller företräder förvaltaren eller, om stiftelsen förvaltas av ett handelsbolag, är bolagsman i bolaget, 3. ensam eller tillsammans med andra har rätt att företräda ett dotter- företag till stiftelsen eller till förvaltaren eller, om dotterföretaget är ett handelsbolag, är bolagsman i företaget, 4. biträder vid förandet av stiftelsens räkenskaper eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver, 5. är anställd hos eller på annat sätt intar en underordnad eller beroende ställning till stiftelsen eller till förvaltaren eller till någon annan som avses i 1-4, 6. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder stiftelsen vid grundbokföringen eller förandet av räkenskaper enligt 3 kap. 2 § eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver, 7. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en person som avses i 1 4 eller är besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, eller 8. står i låneskuld till stiftelsen eller förvaltaren eller till ett dotter- företag till stiftelsen eller till förvaltaren eller har förpliktelser för vilka stiftelsen, förvaltaren eller dotterföretag till stiftelsen eller förvaltaren har ställt säkerhet. I ett dotterföretag får inte den vara revisor som enligt första stycket inte är behörig att vara revisor i moderstiftelsen. En revisor får vid revisionen inte anlita någon som enligt första och andra styckena inte är behörig att vara revisor. , stiftaren, förvaltaren eller ett dotterföretag någon anställd i sin tjänst med uppgift att uteslutande eller huvudsakligen ha hand om intern revision eller granskning av liknande slag, får revisorn dock anlita en sådan anställd i den utsträckning som det är förenligt med god revisionssed. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringen i första stycket 6 beror på att bestämmelerna om bokföring flyttas över till den nya bokföringslagen. 4 kap. 7 § En revisor utses för bestämd tid eller tills vidare. Ett uppdrag att tills vidare vara revisor upphör när en ny revisor har utsetts. Ett uppdrag som revisor för bestämd tid upphör , om revisorn anmäler det hos den som har utsett honom eller om han entledigas av någon som enligt 1 § andra stycket har rätt att göra det. Upphör ett uppdrag att vara revisor för bestämd tid , skall revisorn genast anmäla detta till tillsynsmyndigheten, om uppdraget har gällt en stiftelse som enligt bokföringslagen (1999:000) är skyldig att upprätta årsredovisning. Revisorn skall i anmälan lämna en redogörelse för iakttagelserna vid den granskning som han har utfört under den del av löpande räkenskapsår som hans uppdrag har omfattat. För anmälan gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs i 11 § tredje och fjärde styckena om revisionsberättelse. Kopia av anmälan skall överlämnas till stiftelsens styrelse eller förvaltare. Bestämmelsen i fjärde stycket tillämpas inte om uppdraget har gällt en sådan stiftelse som avses i 9 kap. 10 § första stycket. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringen i fjärde stycket beror på att bestämmelserna om när en stif- telse är skyldig att upprätta årsredovisning har flyttats till den nya bok- föringslagen. 4 kap. 9 § Revisorerna skall i den omfattning som följer av god revisionssed granska stiftelsens räkenskaper och årsredovisning, årsbokslut eller sammanställning enligt 3 kap. 2 § andra stycket samt styrelsens eller förvaltarens förvaltning. Om stiftelsen är en moderstiftelse som skall upprätta koncern- redovisning, skall revisorerna även granska koncernredovisningen och koncernföretagens inbördes förhållanden i övrigt. Innehåller stiftelseförordnandet föreskrifter om revision skall dessa iakttas, om de inte strider mot första eller andra stycket eller mot någon annan bestämmelse i denna lag. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag.) Ändringen i första stycket är föranledd av att bestämmelserna om sammanställning över tillgångar och skulder har flyttats till 3 kap. 2 §. 4 kap. 10 § Styrelsen eller förvaltaren skall ge revisorerna tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning som dessa finner behövligt samt lämna de upplysningar och den hjälp som revisorerna begär. Samma skyldighet har företagsledningen och revisorerna i ett dotterföretag gentemot en revisor i moderstiftelsen. I 8 kap. 2 och 16 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) finns bestäm- melser om årsredovisningen och, i förekommande fall, koncernredovisningen senast skall lämnas till revisorn. Om stiftelsen inte är skyldig att upprätta årsredovisning enligt bok- föringslagen (1999:000), skall årsbokslutet eller den sammanställning över räkenskaperna som anges 3 kap. 2 § andra stycket lämnas till revisorn efter räkenskapsårets utgång. (Jfr 4 kap. 10 § i kommitténs förslag.) Andra stycket innehåller en erinran om att det i 8 kap. 2 och 16 §§ årsredovisningslagen finns bestämmelser om årsredo- visningen och koncernredovisningen skall avlämnas till revisorn. Dessa bestämmelser ersätter de bestämmelser som har funnits i 3 kap. 10 § första stycket.