prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — Om projekten leder till att de årliga sanktionerna minskar motsvarar det de som erhållit till sina projekt. I ett projekt arbetar tullen med att införa nya arbetsmetoder i klarerings- och kontrollverksamheten. Syftet är att effektivisera myndighetsutövningen och få en större träffsäkerhet i kon-trollarbetet. Rutiner och systemstöd har utvecklats som innebär att en kontinuerlig riskanalys styr vilka företag som kontrolleras. kontrolleras mindre och får tillgång till effektivare rutiner som kontrollen av övriga företag kan öka. projekt för att säkerställa god kvalitet i försäkringskassornas ärendehandläggning har avslutat den första delen av sitt arbete. tillfördes kassorna medel för att göra det möjligt för samtliga handläggare att få tid till kompetensutveckling och för att stödja utvecklingsinsatser. Seminarier har genomförts och handlednings- och diskussionsmaterial har tagits fram. Arbetet fortsätter även men enligt RFV har projektet redan inneburit en tydlig attitydförändring hos medarbetarna. Motivationen för kvalitetsarbetet har ökat och det utgör alltmer en naturlig del av det ordinarie arbetet. De kassor som kommit längst i sitt arbete visar också goda resultat. Bland annat visar allmänna försäkringskassa en beräknad minskning av försäkringsutgifterna med genom en förstärkt kvalitets- och efterkontroll. Hos läns allmänna försäkringskassa beräknas en bättre efterkontroll av förtidspensioner leda till en besparing på 1997. Slutsatser I de flesta projekten ingår metodutveckling och utbildningsinsatser. För att få ett långsiktigt resultat av dessa insatser fordrar de flesta projekten mellan ett och för sitt genomförande. Detta innebär att de flesta projekten kommer att avslutas först eller , varför det är för tidigt att redovisa deras slutgiltiga resultat. Regeringen avser mot denna bakgrund att i samband med kommande års budgetpropositioner närmare redovisa resultaten av de olika projektens arbete. När det gäller åtgärder mot de missförhållanden som RRV redovisat i sina granskningar av datormissbruk och brott samt EU-relaterade frågor har regeringen aviserat åtgärder i sin skrivelse, Uppföljning av (skr. 1997/98:187). Under utgiftsområde 23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, i denna proposition redovisas också åtgärder med anledning av . En fortsatt beredning av frågor som rör svart arbete och IT- system för att följa och kontrollera olika typer av bidrag kommer att ske inom . Kontrollarbetet ska vara en integrerad del av myndigheternas verksamhet. För att bättre kunna följa och styra detta arbete avser regeringen att i regleringsbreven för fler myndigheter ställa upp verksamhetsmål och återrapporteringskrav rörande omfattningen av fusk och missbruk och insatser för att motverka felaktig användning av statliga medel. I syfte att fullfölja satsningen på kontrollfunktionen i staten föreslås anvisas för . En sänkning till motiveras i första hand av att tidigare års anslag inte utnyttjats fullt ut. Möjligheterna att bedriva projekt som ger ett gott resultat begränsas av myndigheternas förmåga att tillhandahålla kvalificerad personal och viss mån också delfinansiera projekten. Regeringen gör därför bedömningen att är tillräckligt för att kunna finansiera de projekt som uppfyller regeringens krav på inriktning och innehåll. A15 : Garantiverksamhet Tabell 4.26 Anslagsutveckling Tusental kronor 1997 Utfall -141 026 1 -9 583 1 1999 Förslag 1 1 Överskott som förs till inkomsttitel. verksamhet är delvis hänförlig till verksamhetsområde A Effektivisering och utveckling av statlig förvaltning, delvis till verksamhetsområde B Det finansiella systemet. Inom verksamhetsområde A redovisas resultatet för garantiverksamhet, kassahållningsverksamhet och in- och utlåningsverksamhet. Resultatet för upplåning och stats-skuldsförvaltning redovisas inom verksamhetsområde B (avsnitt 5.5). Anslaget A15 Garantiverksamhet omfattar av utfärdade garantier. Även garantier som utfärdats av men som utfärdats inom de garantisystem som gällde skall belasta detta anslag. Anslaget får användas för att täcka eventuella förluster till följd av dessa garantier. Anslaget får även användas för eventuella förluster som uppkommer i samband med utlåning till statliga bolag. Slutligen skall förvaltningskostnader förknippade med dessa garantier och lån belasta anslaget. Till anslaget förs verksamhetens intäkter, huvudsakligen influtna avgifter och återvunna medel. Överskottet i verksamheten förs mot inkomsttitel på stats-budgeten. garantiverksamhet omfattar även garantier som inte täcks av anslaget A15. I det följande behandlas hela garantiverksamhet. garantiverksamhet beslutade (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) att införa en ny garantimodell för staten. Den nya modellen innebär i korthet att risken för ett infriande skall beräknas i varje garanti. Utifrån den beräknade risken sätts ett pris i form av en avgift. Dessutom skall avgiften täcka administrativa kostnader. Om avgiften sätts på ett sådant sätt att den inte täcker kostnaden för garantin utgör mellanskillnaden en statlig subvention. Denna subvention skall enligt den nya garantimodellen belasta ett anslag. Avgifter, återvinningar och eventuella subventionsmedel från anslag sätts in på räntekonto i . På så sätt byggs en reserv upp, vilken belastas vid infrianden. Garantier utfärdade efter har utfärdats efter principerna i denna modell. innehar även garantier som utfärdats innan den nya garantimodellen togs i bruk. Avgiften för dessa garantier motsvarar i de flesta fall inte den risk garantierna representerar och avgiften beräknas därför inte täcka de framtida kostnaderna. Kostnader för av utfärdade äldre garantier belastar anslaget A15 Garantiverksamhet. I samband med införandet av den nya garantimodellen koncentrerades statens garantiverksamhet till fem myndigheter, bl.a. . Ett stort antal äldre garantier utfärdade av andra myndigheter överfördes därför till . Även för dessa garantier beräknas avgiften i de flesta fall inte täcka de framtida kostnaderna. Kostnaderna för de av andra myndigheter utfärdade garantierna belastar anslag inom respektive utgiftsområde. har anpassat verksamheten efter de krav som den nya garantimodellen ställer. Värdering av risker och avgiftssättning som avspeglar dessa risker är av central betydelse. I samarbete med i har utarbetat nya värderingsmodeller, vilka nu används i värderingsarbetet. organisation har även anpassats till den nya verksamheten. Den tidigare gruppen för garantier har förstärkts och ombildades /98 till en egen avdelning. garantiverksamhet regleras numera av garantiförordningen (1997:1006), vilken trädde i kraft . Regeringens överväganden Resultatbedömning övergripande mål inom garantiverksamheten under var att bidra till att andra myndigheters garanti- och låneverksamhet bedrivs på ett effektivt sätt samt att kostnaderna för garantiverksamheten täcks av dess intäkter sett över en längre tidsperiod. utfärdar även lån till vissa projekt. pågår ett arbete med att utveckla låneverksamheten och något mål fanns inte formulerat . totala garantiåtaganden uppgick /98 till . Garantier till finansiella verksamheter motsvarade av de totala åtagandena. Andra stora engagemang rör garantier till infrastrukturprojekt, exempelvis garantier till Öresundsförbindelsen och de s.k. Stockholmslederna och Göteborgslederna. Garantier till infrastrukturprojekt utgjorde av de totala åtagandena. Garantiåtagandena minskade under budgetåret med . Den största delen hänförs till minskning av garanterade belopp till finansiella verksamheter. Några infrianden av garantier gjordes inte . Återvinningar av tidigare infrianden gjordes på totalt . lån med kreditrisk uppgick till . förtidsinlöste eller slutamorterade statliga bolag sina lån. Lånestocken minskade därför under budgetåret med . Avvecklingen av de statliga bolagens låneportföljer har därmed skett i snabbare takt än planerat. Garantiverksamheten gav ett överskott på . Verksamhetens resultat framgår även av nedanstående tabell. garantiportfölj består av ett mindre antal beloppsmässigt stora engagemang. påpekar i sin årsredovisning att resultatet därför inte kan förväntas ligga nära noll för varje enskilt år. Resultatet är direkt beroende av att avgifterna rätt avspeglar den risk som garantierna representerar. Om avgifterna motsvarar de förväntade kostnaderna kommer kostnader och intäkter i enlighet med målet att balanseras . Det årliga resultatet ger därför begränsad information om måluppfyllelse. Fokus bör istället ligga på en bedömning av formerna och metoderna för riskvärdering och prissättning. Regeringen bedömer att det utvecklingsarbete som genomförs av riskvärdering och avgiftssättning bidrar till ökad måluppfyllelse. Tabell 4.27 Resultat av garantiverksamhet budgetåren 1992/93 1997. 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1997 Intäkter 178 466 1 344 366 294 Kostnader 16 81 1 020 51 9 Resultat 162 385 325 315 285 Slutsatser Enligt beräkningar av är avgifterna i de befintliga, äldre garantiåtagandena ofta underprissatta. Subventionselementet vilket motsvarar skillnaden mellan den beräknade riskvägda kostnaden och den uttagna avgiften i dessa garantier beräknas motsvara förväntade framtida budgetutgifter över tiden på totalt . påpekar emellertid att detta är överslagsmässiga bedömningar. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är av största vikt att utvecklingen av metoder för riskvärdering och prissättning fortskrider och, att om det är möjligt med hänsyn till befintliga avtal, en korrekt avgift debiteras garantitagaren och/eller att kostnaden belastar anslag inom respektive utgiftsområde. Tabell 4.28 Budget för den avgiftsbelagda garantiverksamhet, nya garantier Intäkter Kostnader Resultat 1 Utfall 1997 113 Prognos 1998 133 000 6 284 126 716 Budget 1999 118 500 7 469 111 031 1 Reserveras på räntekonto för täckning av infrianden. 12.6 kassahållningsverksamhet och in- och utlåningsverksamhet Kassahållningsverksamheten övergripande mål inom denna verksamhet under var att bidra till en god kassahållning i staten och därigenom minska räntekostnaderna för staten. Genom att löpande följa upp betalningar till och från staten kan räntekostnader undvikas till följd av felaktiga eller försenade betalningar. Genom förslag till övergripande strukturella åtgärder medverkar till att statens betalningar sker på ett finansiellt effektivt sätt. Resultatbedömning Regeringen bedömer att löpande uppföljning och agerande bidragit till att myndigheternas betalningsrutiner effektiviserats. fick endast vid ett fåtal tillfällen anledning att påtala felaktiga betalningar. lämnade förslag till färre och senarelagda utbetalningstidpunkter för statliga betalningar. Förslagen beräknas kunna leda till sammanlagda besparingar för staten på . Regeringen bedömer att kassahållningsverksamhet varit tillfredsställande och att verksamheten bidragit till minskade kostnader för staten. In- och utlåningsverksamheten övergripande mål för denna verksamhet under var att ge statliga myndigheter lån och placeringsmöjligheter till så goda villkor som möjligt utan att myndigheternas verksamheter subventioneras. Verksamheten är avgiftsfinansierad. ökade inlåningen med till totalt . Ökningen var främst en följd av att insättningarna i det nya pensionssystemet ökat samt att och Kärnavfallsfonden ökat behållningen på sina konton. De statliga myndigheterna i övrigt har minskat sin inlåning på räntekonton. Utlåningen var i stort sett oförändrad över året och uppgick till . Verksamheten medförde ett överskott på . Överskottet förklaras i huvudsak av avgiftsinkomster på i samband med utlåning till CSN. Denna avgift har fastlagts av regeringen. En översyn av storleken på avgiften genomförs . För att kartlägga uppfattningen om service och kvalitet genomför en enkät till kontorets kunder. Andelen kunder med positiv uppfattning om verksamheten ökade . Totalt var av kunderna positiva till hur verksamheten bedrivits. Resultatbedömning Regeringen bedömer att in- och utlåningsverksamhet i huvudsak bedrivits i enlighet med de uppsatta målet. Då målet är att ge andra statliga myndigheter lån och placeringsmöjligheter till så goda villkor som möjligt utan att myndigheternas verksamheter subventioneras skall de avgifter som tas ut enbart täcka verksamhetens kostnader. I likhet uppvisar verksamheten emellertid ett överskott, även efter att avgiftsinkomsterna från CSN räknats bort. Överskottet har minskat jämfört med föregående budgetår. Regeringen förutsätter att fortsätter att vidta åtgärder för att så långt som möjligt eliminera detta överskott. Tabell 4.29 Budget för in- och utlåningsverksamheten Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1997 21 945 13 197 8 748 Prognos 1998 16 282 15 397 885 Budget 1999 15 648 14 948 700 12.7 Regeringens överväganden är en central förvaltnings- myndighet av det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för verket är att förvaltningen skall ske på det sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas värden i vid mening bevaras. Verksamhetsmålet för för är att hyregästerna skall ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler samt att verket skall uppfattas som en god och serviceinriktad hyresvärd. Resultatbedömning har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter och uppfyllt det övergripande målet och verksamhetsmålet. Verket har uppnått det uppställda avkastningskravet om (efter finansiella poster, före extraordinära poster inklusive eventuella reavinster vid fastighetsförsäljningar). Detta gäller också kvalitetsmålet att av verkets hyresgäster skall vara nöjda med sina lokaler. Andelen nöjda kunder har , då den närmast föregående mätningen av hyresgästernas uppfattning ägde rum, ökat . Den av verket genomförda mätningen ger också ett bra underlag för att ytterligare förbättra kvaliteten på och servicen i verkets lokaler. arbete inom skogsbruket har delvis präglats av det arbete med certifieringskriterier som genomförts och där verket tagit aktiv del. Verket följer redan nu de regler som fastställts i avvaktan på att certifiering kan genomföras. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 4.30 Uppgifter om det ekonomiska läget Miljoner kronor År År Utnyttjad låneram 3 580 51,1 4 800 68,6 Totala kostnader för verksamheten varav: 1 565 - finansiella kostnader 200 Totala intäkter för verksamheten varav: 1 718 - intäkter av anslag 204 - intäkter av hyror 1 346 - intäkter av bidrag 6 Resultat för verksamheten 153 Tabell 4.31 Investeringsplan Miljoner kronor Investeringar Anskaffat Prognos 1998 Budget 1999 Beräknat 2000 Beräknat 2001 Inrikes 433,1 372,6 288,2 422,9 321,2 Utrikes 62,0 69,6 41,7 11,3 10,0 Summa investeringar 495,1 442,1 329,9 434,2 331,2 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i sin revisionsberättelse haft invändningar mot Statens fastighetsverks redovisning och interna kontroll för det samnordiska ambassadprojektet i som är projektansvarigt för. har bemött invändningen och vidtagit åtgärder för att undanröja de påtalade svagheterna. Regeringen bedömer att inga ytterligare åtgärder behöver vidtas i ärendet. RRV har också uppmärksammat en oklarhet i samband med viss inleverans till statsverket. Regeringen avser att i regleringsbrev för förtydliga vad som gäller. Förändringar Ett fastighetsbestånd som nyttjas av och som förvaltas av avses att säljas till som ägs till av staten. är medveten om att det finns problem inför milleniumskiftet med de s.k. inbäddade systemen, dvs. de elektroniska system som styrs av en datorkrets och som finns i t.ex. hissar, brandlarm och ventilationssystem i verkets fastigheter. Dessa problem kommer i möjligaste mån enligt att lösas innan milleniumskiftet så att hyresgästerna inte drabbas. Låneram Nya lån kommer att tas upp i för att finansiera investeringar. Den ökade belåningen innebär för en ökning av verkets räntekostnader jämfört med utfallet . Framöver kommer den av beviljade låneramen om att utnyttjas i mycket högre grad bl.a. beroende på att den samnordiska ambassadbyggnationen i startar, etablering i , ombyggnaden av m.fl. förslag till bibehållen låneram om tillstyrks. I samband med att verket tar upp lån för inleverans av sitt överskott kommer belåningsgraden att öka. får även ta upp lån i för reinvesteringar och anpassning av kapitalstrukturen med hänsyn till gällande soliditetsmål. Slutsatser Statens fastighetsverks årsredovisning visar att myndigheten i allt väsentligt uppfyllt de krav regeringen ställt. redovisar ett bra resultat för . Årsredovisningens utformning ger också möjlighet till jämförelse med andra statligt anknutna fastighetsförvaltare. Regeringen bedömer att den av begärda låneramen i om är rimlig och bör gälla även under . 13 Det finansiella systemet 13.1 Omfattning Verksamhetsområdet Det finansiella systemet består av (), (), (), () samt anslaget Kostnader för upplåning och låneförvaltning (disponeras av ). 13.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 773,4 969,4 635,0 751,0 631,5 708,4 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall och 1998 Redovisas under respektive anslagsavsnitt. 13.3 Resultatbedömning Mål för verksamhetsområdet är att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, samt att statens skuld, med undantag för den skuld som förvaltas av affärsverken, skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som riskerna i förvaltningen beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den huvudsakliga resultatbedömningen inom utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning, sker på utgiftsområdesnivå och på anslagsnivå. På anslagsnivån är kopplingen mellan resultat och anslag tydligare och även resultatredovisningen mer detaljerad än på utgiftsområdesnivå. Regeringens bedömning är, utifrån de resultat som redovisats från myndigheter och andra, att verksamhetsområdet i sin helhet har arbetat enligt de riktlinjer beslutade skulle gälla för . 13.4 Revisionens iakttagelser har för inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna för myndigheterna inom verksamhetsområdet. 13.5 Anslagsavsnitt B1 5.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 112 000 1999 Förslag 118 697 2000 Beräknat 112 736 1 2001 Beräknat 114 497 2 1 Motsvarar 110 741 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 110 741 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn av finansiella institut. De övergripande målen för för var att bidra till det finansiella systemets stabilitet och effektivitet samt att verka för ett gott konsumentskydd. anvisas ett ramanslag som skall täcka kostnaderna för verksamheten. Baserat på ramanslagets storlek tar ut en årlig tillsynsavgift av de institut som står under dess tillsyn. Tillsynsavgiften är obligatorisk. Utöver denna avgift tar inspektionen också ut ansökningsavgifter för prövning av olika typer av ärenden. Avgiftsinkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida och skall motsvara storleken på ramanslag. hade ett anslagssparande på vid utgången av . /96 resulterade i en utnyttjad anslagskredit på . Bakgrunden till anslagssparandet 1997 var dels outnyttjade lönemedel på grund av att inspektionen inte haft möjlighet att nyanställa i samma takt som avgångar skett, dels att inspektionen erhållit resursförstärkning . Regeringens överväganden Resultatbedömning Den allmänna ekonomiska och finansiella utvecklingen i var under stabil. Finanssektorn uppvisade ännu av konsolidering. De ekonomiska problemen i skapade en finansiell oro i världen. Denna oro medförde att de senaste årens kraftiga börsuppgång i avbröts och att kurserna gick ner. Under har stora omstruktureringar genomförts på den svenska finansiella marknaden, bl.a. sammanslagningen av och samgåendet mellan OM och . Arbetet på inspektionen har under budgetåret i hög grad inriktats på problem i enskilda institut. har under bidragit till stabiliteten i det finansiella systemet genom att bl.a. fokusera på platsbesök, förstärka och utveckla funktionen för tillsyn av marknadsrisker samt vidareutveckla den årliga rapporten om stabiliteten i den finansiella sektorn. Inom försäkringssektorn bidrog arbete till att begränsa effekterna av ett akut finansiellt problem i försäkringsbolaget . Dessutom har inspektionen på ett föredömligt sätt verkat för att instituten startar sitt anpassningsarbete inför millenniumskiftet för att på så sätt minska riskerna för systemproblem. har även verkat för förbättrade förutsättningar för effektivitet i de finansiella systemen genom de nya redovisningsregler som införts för att förbättra genomlysningen av instituten. Inom konsumentområdet har inspektionen uppmärksammat problem med bristfällig informationsgivning på det finansiella området och i en särskild rapport till regeringen visat på svagheter i livbolagens information om livförsäkringar. Vidare har ett antal bankers villkor för kontokort undersökts och inspektionen har klargjort på vilka punkter förbättringar är nödvändiga. Regeringen har lagt fram ett antal propositioner som påverkar inspektionens verksamhet redan under . Till exempel kommer förslaget om förstärkt tillsyn över börser att påverka uppgifter. Dessutom har inspektionen under innevarande budgetår fått i uppdrag av regeringen att kartlägga bankernas avgiftsuttag. Finansiering av dessa tillkommande uppgifter sker i tilläggsbudgeten för (se volym I). Slutsatser Regeringen bedömer att verksamhetsmål för i allt väsentligt är uppfyllda. Mot denna bakgrund gör regeringen vidare bedömningen att insatser därmed givit viktiga bidrag till att uppfylla de övergripande målen. Detta beaktat konstaterar regeringen i likhet med vad som framförs av revisorer (1997:59) att det alltjämt är svårt att bedöma vilken inverkan verksamhet egentligen har på de finansiella marknaderna. Mot den bakgrunden har regeringen i tidigare budgetpropositioner (prop. 1994/1995:100, bilaga 8, s. 96 samt prop. 1997/98:1, volym 2, s. 26) aviserat att en långsiktig analys av ambitionsnivå och resursbehov för den finansiella tillsynen skall genomföras. En sådan analys skulle ursprungligen ha legat till grund för resurstilldelning för budgetåren 1997 1999. tillsatte emellertid regeringen en kommitté med uppdrag att göra en översyn av rörelse- och tillsynsreglerna för kreditinstitut och värdepappersbolag (, Fi 1995:09, dir. 1995:106). Inom pågår dessutom en intern översyn av framtida verksamhet. Regeringen anser att resultaten av och egen översyn bör inväntas innan ett långsiktigt förslag om ambitionsnivå och resursbehov för presenteras. Utifrån nuvarande tidsramar för de översyner som genomförs siktar regeringen därför på att kunna presentera en sådan analys i budgetpropositionen . Under kommer arbetsuppgifter att påverkas av ett förslag om förändrade rörelseregler för försäkringsbolag, förutsatt att godkänner förslaget. Vidare kommer även detta förutsatt att godkänner förslaget arbetsuppgifter att påverkas av propositionen om kontoföring av finansiella instrument, bland annat när det gäller att utforma nya föreskrifter och pröva ansökan om auktorisation som central värdepappersförvarare. kommer också att behöva utökade resurser för tillsynen av den inrättade . Därutöver innebär de ökade kraven på finansmarknadsstatistiken ett behov av ökade resurser. Regeringen föreslår därför att anslag för förstärks med . Förstärkningen har finansierats genom omprioriteringar mellan anslag inom utgiftsområdet. Tabell 5.2 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 110 875 Justeringar för lokalkostnader - 1 268 Engångsförstärkning 3 800 Pris- och löneomräkning 5 280 Justering av 10 Förslag 1999 118 697