prop · GM031D11 · 1999-01-01 00:00:00 — Eventuella variationer i anslagsbelastning mellan åren får hanteras inom ramen för det ekonomiadministrativa regelverket. beslutade om bered- skapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Beslutet innebär bl.a. att regeringen i budgetpropositionen skall lämna en redogörelse för läget när det gäller olika slag av påfrestningar. Regeringen har valt att , liksom , lämna redovisningen i en skrivelse till . Skrivelsen kommer att lämnas . Översyn av IT-system Problemen med IT-system vid övergången väntas beröra hela samhället. Regeringen har därför krävt att alla myndigheter skall vidta erforderliga åtgärder för att minimera konsekvenserna av tänkbara fel. gäller för- ordningen (1997:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem . Enligt förordningen skall Statskontoret varje halvår lämna en samlad bedömning till rege- ringen om hur anpassningarbetet fortskrider. Regeringen beslutade att tolv myndigheter inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde kvartalsvis för skall redovisa arbetet med att anpassa sina informationssystem. Försvarsmakten är den myndighet inom utgiftsområdet som till följd av såväl storlek som verksamhetens innehåll står inför det i särklass största anpassningsarbetet. Parallellt med de ge- nerella kraven på återrapportering har regeringen därför , och därefter Försvarsde- partementet , anmodat För- svarsmakten att lämna fördjupade redovisningar av anpassningsarbetet. Försvarsmakten skall vidare redovisa eventuella konsekvenser för allmänheten och för försvarsförmågan i händelse av utebliven anpassning. har Försvarsmakten beslutat att anpassningsarbetet skall ha högsta prioritet inom myndigheten. Försvarsmakten har redovisat inom vilka områden konsekvenser av utebliven anpassning kan innebära fara för allmänheten. Det kan t.ex. gälla flyg-, sjö- och trafiksäkerheten samt vapenområdet. Försvarsmakten har dock i genomfört arbete bedömt att några sådana risker inte föreligger. Försvarsmakten bedömer att några sådana risker inte heller kommer att föreligga före eller /2000. Försvarsmakten räknar med att erforderliga anpassningsåtgärder kan ske i de verksamhetskritiska informationssystemen. För- svarsmakten kommer däremot inte att hinna åtgärda alla inbäddade och tekniska system . Arbetet inriktas mot att prioritera och 2000-säkra systemen så att Försvarsmakten kan upprätthålla erforderlig förmåga. Målet är att verksamhetskritiska informationssystem skall vara åtgärdade och att prioriterade tekniska och inbäddade system skall vara åtgärdade . De system som Försvarsmakten kommer att använda skall vara testade och säkra. Ett nyttjande- förbud kommer att utfärdas för de system som inte uppfyller detta krav. En slutlig bedömning av nyttjandeförbudens konsekvenser och därmed den samlade försvarsförmågan kommer Försvarsmakten att kunna redovisa . Av övriga myndigheter inom utgiftsområdet kan nämnas som, i likhet med andra centrala myndigheter, i regeringsbeslut fick i uppdrag att bedöma risker och överväga behov av åtgärder för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner i samband med omställningen av informationssystem . Överstyrelsen fick även i uppdrag att stödja områdesansvariga myndigheter i arbetet med att förbereda hanteringen av konsekvenser som kan uppstå i informationssystem. Vidare kan nämnas att bedömer att det inte föreligger några problem vad gäller myndighetens informations- och ledningssystem. Säkerheten hos plattformarna för dessa system är dock inte färdiginventerad och analyserad. Inventering och analys av de tekniska systemen har påbörjats och beräknas vara klar . Regeringen kan konstatera att arbetet med att anpassa myndigheternas IT-system på sina håll har kommit i gång . Detta arbete måste prioriteras och bedrivas med hög ambitionsnivå. Det är därför tillfredsställande att anpassningsarbetet numera har högsta prioritet inom Försvarsmakten. Målet för samtliga myndigheter måste vara att helt eliminera allvarliga konsekvenser för allmänheten. Från försvarssynpunkt är det av stor vikt att krigsdugligheten och beredskapen inte påverkas negativt. Kommentarer till utgiftsutvecklingen En jämförelse mellan anvisade anslag för och beräknat utfall för visar att utgifterna beräknas överstiga tilldelade anslag med . I utgiftsprognosen ingår dock utnyttjande av anslagssparande från tidigare budgetår. Utgiftsområdet har på tilläggsbudget i samband med behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen för tillförts för internationella fredsfrämjande truppinsatser (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Vidare omfördelades inom utgifts- området för samma ändamål. Anvisade anslag för och beräknat anslag för skiljer sig åt såtillvida att anslagen för är beräknade prisläge i enlighet med den gängse pris- och löneomräkningsmodellen. beslöt (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96: FiU10, rskr. 1995/96:304) om en engångsvis neddragning av anslaget A1 Försvarsmakten för . Neddragningen av anslaget avsåg anslagsmedel för materielinvesteringar, och beloppet återförs till anslaget . Vidare har det för vissa av anslagen gjorts en teknisk justering vid anslagsberäkningarna med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen per verksamhetsområde Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A Det militära försvaret 37 475 37 354 39 058 39 829 41 124 40 773 B Vissa funktioner inom civilt försvar 2 153 2 539 2 517 2 489 2 512 2 620 C och nämnder m.m. 419 484 418 823 827 847 D Stödverksamhet 932 968 977 966 978 988 Totalt för utgiftsområde 6 40 978 41 344 42 970 44 108 45 441 45 227 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Tabell 2.3 Större förändringar av anslag inom utgiftsområdet mellan budgetåren 1998 och Teknisk justering LKP 1 Omföring inom utgiftsområdet Omföring till/från utgiftsområdet Förslag anslag Anslag A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 280 2 3 -20 052 3 -213 4 19 385 Anslag A3 Utveckling och investeringar 20 052 Ersättning för kroppsskador till utgiftsområde 10 - Anslag B1 Funktionen Civil ledning 491 Anslag B2 Funktionen Försörjning med industrivaror -3 7 109 Anslag B3 Funktionen Befolkningsskydd 32 8 1 054 Anslag B6 Funktionen Hälso- och sjukvård 80 8 132 Anslag B8 Funktionen Postbefordran 1 -317 6 109 - Anslag C1 -7 328 Summa -7 9 - Anslag D2 Försvarshögskolan 26 Anslag D5 Flygtekniska försöksanstalten - Summa för utgiftsområdet 273 4 1 12 -161 1 Justering med anledning av sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området. 2 Kompensation till Försvarsmakten för räntekostnader p.g.a. upplåning av rörelsekapital. 3 Beloppet beräknas fr.o.m. under anslaget A3 Utveckling och investeringar. 4 Specialattachéer beräknas fr.o.m. under anslaget m.m. samt rationalisering vad avser förmåner m.m. 5 Utgifterna för Ersättning för kroppsskador beräknas fr.o.m. under UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. 6 Omfördelning inom den civila ekonomiska planeringsramen. 7 Omföring till UO24. 8 Kompensation för räntor och amorteringar till följd av övergång till lånefinansiering. 9 Ny budgeteringsprincip för anslaget . 10 Utgifterna beräknas fr.o.m. under eget anslag. 11 Minskat anslag till följd av att delar av verksamheten avgiftsfinansieras fr.o.m. . 12 Summerar ej till p.g.a. avrundning av beloppen. Till och med innevarande budgetår har utgifterna för det militära försvaret beräknats under ansla- get A1 Försvarsmakten och A2 Fredsfrämjande truppinsatser. I enlighet med vad regeringen redovisat i prop. 1997/98:84 Förändrad styrning av Försvarsmakten kommer utgifterna för verk- samheten fr.o.m. i stället att beräknas under anslagen A1 Förbands- verksamhet m.m., A2 Fredsfrämjande truppinsatser och A3 Utveckling och investeringar. var utfallet för anslaget A1 Försvarsmakten ca , vilket innebär att det vid utgången av fanns ett anslagssparande om ca . Anvisat belopp för för anslaget är . Regeringen föreslår på tilläggsbudget till statsbudgeten för att ca i stället beräknas under anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser. Utgiftsprognosen för för anslaget A1 För- svarsmakten är ca . Detta innebär att utgifterna under anslaget kommer att överstiga anvisat belopp, inklusive vad regeringen föreslår på tilläggsbudget, med ca , vilket även får genomslag på utgifts- områdesnivå. Det överstigande beloppet kommer att täckas av anslagssparande och till- delad anslagskredit. I utgiftsprognosen har regeringen tagit hänsyn till åtgärder som vidtagits för att inte riskera att utgiftstaket överskrids. Således har regeringen gett Försvarsmakten och i uppdrag att vidta erforderliga åtgärder för att begränsa utgifterna, främst genom förskjutningar av materielleveranser. Till och med innevarande budgetår har ansla- get Ersättning för kroppsskador beräknats under utgiftsområdet. Från och med beräknas utgifterna i stället under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. De statliga ålderspensionsavgifterna innebär att utgifterna för utgiftsområdet ökar med , samt (se bilaga 5, volym 1). Till och med innevarande budgetår har utgif- terna för försvarsattachéerna i beräknats under anslaget Försvarsmakten. Fyra attachéer kommer fr.o.m. att förordnas som specialattachéer med (Försvarsdepartementet) som huvudman. Utgifterna beräknas därför fr.o.m. i stället under utgiftsområde 1 , anslaget m.m. 2.4 Styrning och uppföljning av det militära försvaret Vad gäller styrning och uppföljning av det militära försvaret vill regeringen framhålla följande principer. Det militära försvaret styrs genom de huvud- uppgifter som bestämmer. Utifrån dessa huvuduppgifter formuleras krav på operativa förmågor, vilka uttrycks som långsiktiga målsättningar. För att uppnå de önskade operativa förmå- gorna krävs en viss krigsorganisation. Skillnaden mellan den befintliga krigsorganisationen och den som krävs vid periodens slut utgör den utveckling av krigsorganisationen som behövs . Den verksamhet som bedrivs inom grundorganisationen (främst inom verksamheterna förbandsverksamhet, beredskap samt investeringar och utveckling) syftar till att vidmakthålla och utveckla krigsorganisationen. beslutar inför varje ny försvars- beslutsperiod om: - vilka huvuduppgifter som skall lösas med det militära försvaret, - de operativa förmågor som det militära för- svaret måste ha för att kunna lösa huvud- uppgifterna, - den utveckling av krigsorganisationen (och därmed den verksamhet i grundorganisa- tionen) som är nödvändig för att kraven på operativa förmågor skall kunna uppfyllas vid försvarsbeslutsperiodens slut. I budgetpropositionen informerar regeringen om verksamheten i grund- organisationen och därmed hur utvecklingen av krigsorganisationen fortskrider. På grundval av denna information beslutar om inrikt- ning av verksamheten i grundorganisationen . 2.5 Beredskapskredit för totalförsvaret Regeringens förslag: Att för bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om i . Krediten skall kunna utnyttjas om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyn- digade regeringen att utnyttja en kredit i om för om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FöU1, rskr. 1997/98:82). Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande om samma belopp bör lämnas för . Beredskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs p.g.a. att regeringen inte disponerar erforderliga betalningsmedel. Krediten är beräk- nad att täcka de utgifter som motsvarar en månads beredskapshöjande verksamhet. Kredi- ten är beräknad att utnyttjas i ungefär lika delar mellan militärt och civilt försvar. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser rege- ringen att återkomma med redovisning av beho- vet av medel för den fortsatta verksamheten. 2.6 Statlig kreditgaranti för Regeringens förslag: Att bemyndigar regeringen att låta ställa ut en kreditgaranti för investeringar i Stiftelsen och byggnader , upp till en nivå av högst . Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen har till regeringen hemställt om en statlig kreditgaranti genom för att möjliggöra långsiktiga investeringar som behövs i och omkring byggnaderna för att säkra driften av anläggningen och minska drift- kostnaderna. Arbetena är tänkta att genomföras successivt vid sådana tider då beläggningen av anläggningen är låg. För att möjliggöra banklån till sådana lång- siktiga investeringar som Stiftelsen planerar, bör staten ställa ut en kreditgaranti upp till en nivå av . Regeringen förutsätter därvid att stiftelsens styrelse beslutar i varje fråga om kommande investeringar och budgeterar för kostnaderna hänförliga till lånen så att betalning av räntor, amorteringar och avgifter säkerställs. 3 Det militära försvaret 3.1 Omfattning I verksamhetsområdet ingår anslagen A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m., A2 Fredsfrämjande truppinsatser samt A3 Utveckling och investeringar. Regeringen har i inledningen till utgifts- området (avsnitt 2.2) redogjort för de övergripande mål som skall gälla för Försvarsmakten och därmed för det militära försvaret. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 37 475 37 354 39 058 39 829 41 124 40 773 1 Inklusive beslut till följd av förslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Regeringen bedömer sammanfattningsvis att Försvarsmaktens förmåga att lösa sina huvud- uppgifter var godtagbar. Förmågan har inte förändrats i nämnvärd utsträckning jämfört med /96. De brister i beredskap och försvarsförmåga som finns kan accepteras med hänsyn till rådande omvärldsläge. Trenden när det gäller yrkesofficerarnas allt lägre kompetens har inte brutits . Regeringen har dock med tanke på den ekono- miska obalansen tvingats acceptera att det tidigare uppdraget som lämnats till Försvarsmakten att höja kompetensen har senarelagts och att en prioritering måste ske så att kompetensen kan ökas främst för den grupp av befäl som är mest betydelsefull för den långsiktiga anpassningsförmågan. Försvarsmakten har enligt regeringens bedömning med nedan angivna undantag genomfört verksamheten i enlighet med beslut. Driftskostnaderna inom förbandsverksam- heten har tagit i anspråk större resurser än vad som beräknats av Försvarsmakten. Detta har lett till inskränkningar i övningsverksamheten vilket i sin tur har fått negativa konsekvenser för krigsförbandens status och befälens kompetens. Krigsdugligheten i vissa förband har sjunkit, vilket enligt regeringens uppfattning dock kan accepteras mot bakgrund av beslut att Försvarsmaktens beredskap skall medge att utvalda delar av organisationen efter beslut har uppnått full krigsduglighet. En närmare redovisning av verksamhetens resultat lämnas under avsnitt 3.3 nedan. Följande större övningar har genomförts: - Den försvarsmaktsgemensamma övningen . - Krigsförbandsövning för basbataljon med deltagande av JAS 39 Gripendivision. - 97 (Nordvart). - Internationell övningsverksamhet inom ramen för PFF, bl.a. Cooperative Banners. Försvarsmakten har deltagit med en bataljon inom Stabilization Force (SFOR) i Bosnien och i FN:s fredsbevarande mission i (Unpredep) med 42 personer, vilken genom ett regeringsbeslut utökades till 112 personer. Vidare har Försvarsmakten deltagit med ett minröjningskompani om 75 personer i FN:s mission för folkomröstning i . Därutöver har ett femtiotal militära observatörsbefattningar ingått i ett tiotal olika missioner. Försvarsmakten har fortsatt med stödet till bl.a. vad avser stöd till den baltiska fredsbevarande bataljonen Baltbat. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet för att stödja uppbyggnaden av ett demokratiskt försvar har fortsatt . Försvarsmakten har även utfört fyra minröjningsföretag i baltiska vatten. Av de materielsystem som tillförts Försvarsmakten eller är under leverans kan följande nämnas: - stridsvagn 121 och 122 (pågående) - (pågående) - pansarbandsvagn 401 och 501 (avslutat) - RBS 90 till luftvärnsförbanden (avslutat) - fältuniform m/90 till hemvärnsförbanden (avslutat) - ubåt typ (pågående) - båtar till amfibiebataljon (pågående) - JAS 39 delserie 2 (pågående) - bombkapsel till AJS 37 och JAS 39 (avslutat) - flygburet spaningsradarsystem FSR-890 (pågående) - motorbyte och modifiering av flygplan SK 60 (pågående) Försvarsmaktens omstrukturering har gått snabbare än planerat vad avser takten i vilken kasernområden lämnats. När det gäller anställd personal bedömer regeringen att avvecklings- målet t.o.m. kan nås. Förändringar var första året i försvarsbeslutsperioden. Verksamheten präglades av de förändringar i krigs- och grundorganisationen som detta beslut medförde. redovisade För- svarsmakten problem med sin ekonomi och planering för resterande del av försvarsbesluts- perioden. Dessa problem samt regeringens och Försvarsmaktens åtgärder med anledning av dem redovisades för . har på regeringens förslag beslutat att ändra det övergripande målet för Försvars- maktens beredskap till att medge att utvalda delar av organisationen efter beslut har uppnått full krigsduglighet. gällde kravet huvuddelen av organisationen. Beslutet fattades som ett led i arbetet med att bringa ordning i Försvarsmaktens ekonomi och mot bakgrund av att det nuvarande omvärldsläget tillåter en viss sänkning av beredskapen. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt som innebär att den kortaste grundutbildningstiden för den som fullgör värn- plikt skall vara . Beslutet har tillkommit efter en framställning från Försvarsmakten. Som ett led i ett fortsatt utvecklingsarbete kommer Försvarsmakten att kunna påbörja vissa försök med kortare grundutbildning. Försöken påbörjas och kommer att utvärderas löpande. kommer att kunna följa försöken och utvärderingen. Förändrad styrning av Försvarsmakten Med den förändrade styrmodellen för Försvars- makten som har beslutat kommer regeringen att till på ett bättre sätt än kunna återrapportera vilket tillskott till de operativa förmågorna som årets verksamhet inom förbandsverksamhet och investeringar i materiel m.m. medfört. Utifrån bedömningen av tillståndet i krigsorganisationen kommer även att få information om vad detta innebär för måluppfyllnaden inom de olika operativa förmågorna. Med utgångspunkt från de resultat som uppnåtts och dessas betydelse för måluppfyllnaden kan därefter fatta beslut om verksamhetens inriktning för . I och med att verksamhetsåren 1997 och 1998 styrs och återrapporteras i nu rådande program- struktur är det inte möjligt att genomföra en återrapportering till fullo i förmåge-, krigs- organisations- och verksamhetstermer. I det följande har regeringen valt att återrapportera verksamhetens resultat i programtermer. Därutöver redovisas i enlighet med den förändrade styrmodellen tillståndet i krigsorganisationen. Det senare kopplas till en måluppfyllnad inom förmågorna. Prioriteringar Försvarsmakten skall prioritera åtgärder för att uppnå balans i sin ekonomi och för att förbättra sin planering. Försvarsmakten skall beakta behovet av förbättringar i fråga om utveckling och anskaffning av informations- system. Försvarsmakten skall vidare prioritera åtgärder för att förbättra den långsiktiga anpassnings- förmågan. Detta innebär bl.a. att kompetensnivån bland befälen skall ökas främst för den grupp av befäl som är mest betydelsefull för den långsiktiga anpassningsförmågan. Försvarsmaktens förmåga att kunna delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser skall även ges hög prioritet. Vidare skall materielanskaffningen inriktas så att, i enlighet med vad beslutat, viktiga kompetenser inom svensk försvarsindustri kan bibehållas fram till kontroll- stationen. I kontrollstationen kommer en förnyad prövning att göras av vilka prioriterade kompetenser som bör bibehållas inom landet. 3.3 Resultatbedömning 3.3.1 Resultatbedömning av verksamheten i programmen Program 1. Operativa lednings- och underhållsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med uppgift att utöva eller möjliggöra operativ ledning och operativ underhållstjänst. I programmet ingår bl.a. högkvarteret, tre militärområdesstaber med stabs- och sambandsförband m.m., tre underhållsregemen- ten, sex markteleunderhållsbataljoner och sex militärområdestransportbataljoner. Programmet omfattar även den militära underrättelse- och säkerhets-tjänstens verksamhet. Resultatbedömning har övningen genomförts, varvid betydelsefulla erfarenheter kunnat dras om Försvarsmaktens lednings- system. Utbildnings- och övningsverksamheten har i övrigt skett med vissa begränsningar. Detta har bl.a. inneburit att den planerade övningen med det krigsorganiserade högkvarteret ånyo ställts in. Den utveckling av förbanden som rege- ringen föreskrivit har således inte uppfyllts av Försvars-makten i alla avseenden. Regeringen kommer att ta upp denna fråga i regleringsbrevet för . Försvarsmaktens utveckling av nya IT-system har i några fall varit föremål för regeringens uppmärksamhet och åtgärder. avbröt regeringen utveck- ling och anskaffning av resursledningssystemet . Regeringen ansåg att det saknades flera grundläggande förutsättningar för system- utvecklingen, bl.a. en samlad strategi för Försvarsmaktens alla ledningssystem. Vidare var styrningen och uppföljningen av projektet undermålig, vilket bl.a. lett till att driftsättning av ej kunnat ske enligt gällande tidsplaner. Detta riskerade i sin tur att leda till ytterligare kostnadsökningar i projektet. konsta- terade regeringen att omfattningen av nödvändiga anpassningsåtgärder av Försvarsmaktens IT-system inte var klarlagd. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att Försvarsmakten skall inrikta sitt arbete inom IT-området med att anpassa sina system samt att färdigställa en ny plan för ledningssystemutvecklingen. I enlighet med regeringens beslut redovisade Försvarsmakten en reviderad plan för lednings- systemutvecklingen. Planen var dock inte genomanalyserad i alla avseenden. Försvars- makten har därför ålagts att komplettera denna. Ett annat IT-projekt med allvarliga problem är det nya operativa ledningssystemet . Drift- sättningen har skjutits upp ett flertal gånger. På regeringens och Försvarsdepartementets begäran har Försvarsmakten lämnat redovisningar om arbetsläget och om de problem som måste lösas innan systemet kan sättas i drift. skall Försvarsmakten redovisa ytterligare uppgifter om Orionsystemets kostnader. Rege- ringen kommer även i fortsättningen att följa Försvarsmaktens handläggning av Orionärendet. har Försvarsmakten på regeringens uppdrag vidtagit omfattande åtgärder för att minska antalet vapenförluster. Bland åtgärderna kan nämnas centraliserad förvaring av de vapen som tidigare förvarats i spridda mobiliseringsförråd samt säkrare förvaring av de vapen som används i utbildningsverksamheten. Omfattningen av vapenförluster har varit stadigt nedåtgående, vilket i flera avseenden torde kunna förklaras av de vidtagna åtgärderna. Regeringen noterar dock betydelsen av att ytterligare åtgärder vidtas, bl.a. mot bakgrund av stölden i . Fördelningsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och understödja armébrigadernas strid. I programmet ingår 3 fördelningsstaber med betjäningsförband, 4 artilleriregementsstaber med fördelningsartilleribataljoner samt ca 60 fristående bataljoner och ca 115 fristående kompanier innefattande bl.a. jägarförband, luftvärnsförband och fältsjukhus. Resultatbedömning Fortsättningsutbildning har genomförts på en låg nivå.