prop · GM03110 · 1999-01-01 00:00:00 — Praktiskt-estetiska ämnen i vuxenutbildningen Vuxenutbildningen befinner sig i ett dynamiskt utvecklingsskede där bl.a. arbetsmarknadens krav och utbildningspolitiska förändringar driver på utvecklingen. Mot bakgrund av de förändrade krav som individer och samhällsutvecklingen ställer på ett förändrat och utökat kursutbud i den kommunala vuxenutbildningen, komvux, anser regeringen att det finns skäl att ompröva de regler som styr kursutbudet. De förmågor det estetiska ämnesområdet anses utveckla är kompetenser som alltmer efterfrågas i arbetslivet. Det handlar om kreativitet, flexibilitet och samarbetsförmåga. Till att utveckla dessa förmågor kan undervisning inom det estetiska ämnesområdet bidra. Det innebär att det estetiska området nu fått en annan betydelse än tidigare och bör därför kunna erbjudas inom gymnasial vuxenutbildning. Även vad gäller idrott och hälsa finns anledning att ta bort nuvarande begränsning för vuxenutbildningen. Ett viktigt skäl för att införa idrott och hälsa i gymnasial vuxenutbildning är att betyg i idrott och hälsa krävs som särskild behörighet för tillträde till idrottslärar- och sjukgymnastutbildning. Dessutom skulle ämnet idrott och hälsa bidra till att vuxna studerande får ökade kunskaper om hur man sköter sin hälsa på ett bra sätt. Kompletterande utbildningar Samhället och arbetslivet utvecklas allt snabbare, vilket medför behov av flexibilitet inom utbildningssystemet men även behov av alternativa utbildningsformer. Kompletterande utbildningar bidrar till en mångfald inom skolväsendet. Förslagen om kompletterande utbildningar är en följd av att allt fler yrkesutbildningar tenderar att bli eftergymnasiala och att mervärdesskatt har införts på utbildning. Detta har medfört ett behov av att ställa fler utbildningar under statlig tillsyn, bl.a. av konkurrensskäl. Utlandsutbildade lärare och EG-rätten är ett land med elever från många olika kulturer. Undervisningen bedrivs på många olika språk. behöver rekrytera fler lärare som har invandrat. Det är kommunernas ansvar som arbetsgivare att anställa lärare som har den utbildning och erfarenhet som skall gälla för den aktuella undervisningen. Genom medlemskap i har förbundit sig att följa vissa EG-direktiv. Direktiven har betydelse för rörligheten på arbetsmarknaden och lärares möjligheter att få sin utbildning bedömd och godkänd i annat EU-land. Det är angeläget att anpassar sin lagstiftning i detta fall skollagen så att den inte diskriminerar medborgare från annat EU-land. Genom att anpassa skollagen i enlighet med de EG-direktiv som gäller på området underlättas för lärare från annat land att erhålla anställning i . får svensk skola ökade möjligheter att till sig knyta lärare med kunskaper och erfarenheter från andra kulturer, vilket är angeläget eftersom de dels kan tjäna som förebilder för eleverna, dels tillföra kunskaper till övriga lärare. 5 Försöksverksamhet utan nationell timplan Bestämmelser om timplan för finns främst i form av själva timplanen, som är en bilaga till skollagen (1985:1110). Timplanen anger vilka ämnen som skall läsas i samt det minsta antalet timmar lärarledd undervisning som varje elev är garanterad under grundskoleti- den, dels totalt, dels för respektive ämne eller ämnesgrupp samt vilka ämnesgrupper som respektive ämne ingår i. Vidare bestäms i timplanen antalet timmar för språkval, elevens val samt, inom ramen för det totala antalet timmar, timtalet för skolans val. Eftersom timplanen är knuten till skollagen kräver en ändring av ämnesstrukturen riksdagsbeslut. Genom den förändrade styrningen av skolan har timplanens roll för- ändrats. Timplanens roll i en mål- och resultatstyrd skola har behandlats i flera utredningar . Regeringen har i olika sammanhang pekat på det motsägelsefulla i att ha en nationell timplan i en mål- och resultatstyrd skola. Timplanen kan upplevas som ett hinder, t.ex. för äm- nesövergripande undervisning och lokal skolutveckling, utan att i formell mening vara det. 5.1 Timplanens roll i en mål- och resultatstyrd skola Mål- och resultatstyrningen av skolan syftar ytterst till att ge eleverna goda förutsättningar att nå skolans mål. För att klara sitt uppdrag att ge varje elev förutsättningar att nå så långt som möjligt i sin utveckling be- höver skolan kunna planera och utnyttja sina resurser på ett flexibelt och målinriktat sätt och arbeta på ett sådant sätt att varje elevs resultat och skolsituation ständigt följs. Kraven på lärarnas kompetens och ett profes- sionellt ledarskap i skolan kommer troligtvis att bli ännu högre i framti- den, som nya utmaningar och större personligt ansvar kan göra den nya lärar- och skolledarrollen attraktiv och stimulerande. Regeringen anser att det system av kvalitetsinstrument som har ska- pats på nationell nivå, i kommunen och i skolan, bör kunna ge förutsätt- ningar att utveckla och garantera kvalitet och likvärdighet i . För statens del handlar detta bl.a. om de nationella proven och Statens skolverks nationella uppföljnings- och utvärderingssystem. Den kvalti- tetsgranskningsnämnd som skall börja sitt arbete kommer också att få en viktig roll. För kommunens del avses bl.a. den årliga kvalitetsredovisningen, uppföljning av resultat och lokalt utvärderingsarbete. Alla kommuner och skolor har inte hunnit lika långt i sitt kvalitetsar- bete. har konstaterat att vissa kommuner uppvisar brister i sin kunskap om och tillämpningar av kvalitetsinstrumenten. Både kvalitets- instrumenten och deras tillämpning behöver utvecklas vidare. Det bety- der att det också i dagens skola, med en nationell timplan, finns risker för att vissa elevers rätt till en god utbildning åsidosätts. Arbetet med att utveckla det lokala mål- och kvalitetsarbetet i kommunerna och i skolorna måste därför fortsätta. Undervisning utan timplan skulle kunna skapa ytterligare uppmärksamhet kring kvalitetsfrågorna och stimulera skolorna att pröva olika sätt att arbeta med måltolkning, uppföljning och utvärdering, vilket också skulle kunna bidra till en positiv skolutveckling. Regeringen anser emellertid att det inte går att bortse från att det finns vissa risker förknippade med ett avskaffande av den nationella timplanen, särskilt i ett övergångsskede. Många företrädare för små ämnen, dvs. ämnen med ett litet antal timmar i timplanen, uttrycker oro för ämnenas ställning om den nationella timplanen avskaffas. Kommunernas fortsatta ansvar för att kvaliteten upprätthålls, att målen i läro- och kursplaner uppnås och att den totala garanterade undervisningstiden bibehålls måste därför vara mycket tydligt i en skola även utan en nationell timplan. Verksamheten måste följas upp och utvärderas, såväl på lokal som natio- nell nivå. Rektors ansvar för resultat och verksamhet är tydligt reglerat. Rektor ansvarar för att lärarna i samverkan med elever och för- äldrar utarbetar en lokal arbetsplan, svarar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i skolplanen och den lokala arbetsplanen samt genom den årliga kvalitets- redovisningen, som utgör underlag för kommunens samlade utvärdering. Vidare svarar rektor bl.a. för att eleverna får såväl en väl avvägd skoltid i som väl avvägda läsår och skoldagar. I en skola utan natio- nell timplan har därför rektor ett stort ansvar för kvaliteten i skolan. Timplanens roll i styrsystemet har varit att på ett nationellt plan ut- trycka vilken ambitionsnivå som är möjlig att ha inom kursplanernas ram. Regeringen instämmer med i uppfattningen att timplanen därmed kan invagga lärare, skolledare och föräldrar i en sorts falsk trygghet, en känsla av att den tilldelade tiden i sig är en garant för elevernas kunskaper och färdigheter. Timplanen har också haft en viktig roll som utgångspunkt för skolans organisation. Förutsättningarna har blivit annorlunda, bl.a. genom det nya skolutvecklingsavtalet mellan arbetsgivaren och lärarorganisatio- nerna, som har försvagat kopplingen mellan timplanen och lärarnas ar- betstid. Timplanen har förlorat sin avgörande betydelse för kvalitet och likvärdighet och sin styrkraft för skolans organisation och resursfördel- ning. Målen måste bli de viktigaste styrinstrumenten, inte den tid som används för att nå dit. Trots att mycket av det friutrymme som lärare och skolledare efterlyser redan finns inom nuvarande system, förutsatte arbetsgruppen att ett av- skaffande av den nationella timplanen skulle uppfattas som en positiv signal av de flesta lärare och skolledare. Att arbeta utan centralt fastställd timplan kommer att betyda ett utökat ansvar men också ett ökat förtro- ende för lärare och skolledare i skolan. Sammantaget anser regeringen, i likhet med det stora flertalet remissinstanser, att en skola utan nationell timplan stämmer bättre överens med intentionerna bakom en mål- och resultatstyrd skola än vad som gäller . Ett eventuellt slutligt beslut om att ta bort den nationella timplanen bör dock föregås av en försöksverksamhet i vilken konsekvenserna prövas, något som redan tidigare ställt sig bakom. Regeringen avser därför att ta initiativ till en försöksverksamhet utan nationell timplan. Det är viktigt att under försöksverksamheten noga analysera de risker som kan vara förknippade med ett avskaffande av den nationella timpla- nen, men också de positiva effekterna. Många remissinstanser menar i likhet med arbetsgruppen att undervisning utan timplan bör kunna bidra positivt till skolutvecklingen. Skolhuvudmannens uppdrag att med utgångspunkt i nationella mål ge alla barn och ungdomar en likvärdig utbildning av god kvalitet kvarstår oförändrat även om den nationella timplanen avskaffas. 5.2 Utformning av försöksverksamheten Regeringens bedömning: Genom en försöksverksamhet bör prövas både om den nationella timplanen kan tas bort och hur detta i så fall kan ske. Inom ramen för den totala minsta garanterade undervisnings- tiden bör försöksverksamheten innebära en fullständig befrielse från den nationella timplanens indelning per ämne eller ämnesgrupp. Det bör därvid särskilt beaktas hur skolorna tillgodoser möjligheterna för eleverna att göra egna val. För att få möjlighet att delta i försöksverksamheten bör kommunen uppfylla nationellt fastställda krav, vilket i huvudsak innebär ett tyd- liggörande av de krav som redan ställs inom ramen för mål- och re- sultatstyrningen av skolan. Kraven bör fastställas mer i detalj av den delegation som föreslås bli ansvarig för försöksverksamheten. Alla kommuner bör inbjudas till försöksverksamheten. Bland kom- muner som uppfyller kraven bör delegationen göra ett urval av högst ett åttiotal kommuner. Deltagande kommuner bör sedan ges möjlighet att mot bakgrund av nationellt fastställda krav och skolornas intresse ansluta skolor i kommunen till försöksverksamheten. Kommunerna bör anmäla an- slutna skolor till den ansvariga delegationen. Några fristående skolor bör knytas till försöksverksamheten. Försöksverksamheten bör starta i skolorna höstterminen och pågå , med möjlighet till ett slutligt ställningstagande till om den nationella timplanen kan avskaffas . Arbetsgruppens bedömningar och förslag: Stämmer i stort överens med regeringens bedömning. Arbetsgruppen presenterade dock, utan att ta ställning, två alternativ för omfattningen av försöksverksamheten. Remissinstanserna: I stort sett samtliga remissinstanser är positiva till en försöksverksamhet och instämmer i att en nationell timplan inte över- ensstämmer med en mål- och resultatstyrd skola. Några kommuner före- språkar att den nationella timplanen tas bort utan föregående försöks- verksamhet. Många kommuner, främst kommuner som besvarat remissen spontant, anmäler dessutom sitt intresse att delta i försöket. Det stora flertalet remissinstanser ställer sig bakom huvuddragen i ar- betsgruppens förslag till utformning av försöksverksamheten. Det gäller bl.a. hur syftet med försöksverksamheten formuleras samt vilka krav som skall ställas på kommunerna och skolorna. () menar dock att arbetsgruppen i sitt förslag till försöksverksamhet låtit hur-aspekten nästan helt tränga ut om-aspekten. Flertalet remissinstanser förordar en försöksverksamhet där alla kom- muner, och deras skolor, inbjuds att delta. , , kommun, kommun och LO förordar dock en försöks- verksamhet begränsad till tjugo kommuner. Som skäl anför de båda myn- digheterna bl.a. behovet att genom ett riktat urval säkerställa att olika kommuntyper blir representerade i försöket. Även RRV har synpunkter på representativiteten i urvalet, dock utan att ta ställning till alternativen. uppfattar dessutom det öppnare alternativet som ett smyginfö- rande av en avskaffad nationell timplan. Flertalet remissinstanser stöder förslaget om en femårig försöksverk- samhet. (), kommun, kommun och kommun anser dock i likhet med arbetsgruppen att ett beslut om huruvida den nationella timplanen kan tas bort eller ej bör fattas även om försöket pågår . Vissa remissinstanser, t.ex. , , kom- mun och , förordar en kortare försöksperiod . Skälen för regeringens bedömning: Försöksverksamheten bör enligt regeringens uppfattning ha två syften att pröva om den nationella timplanen kan tas bort och hur detta i så fall kan ske. För det första inne- bär det att försöksverksamheten bör pröva om ett avskaffande av den na- timplanen får önskade effekter, nämligen att stärka och renodla mål- och resultatstyrningen av skolan och därigenom ytterst ge eleverna bättre förutsättningar att nå skolans mål. För det andra bör den pröva om och i så fall på vilket sätt styrningen och kvalitetssäkringen av skolans arbete behöver utvecklas om den nationella timplanen tas bort. Utgångs- punkten är ett oförändrat uppdrag till skolan. Avsikten är inte att den na- timplanen skall ersättas med en kommunalt fastställd timplan. För att ge underlag för dessa bedömningar bör försöksverksamheten innebära en fullständig befrielse från den nationella timplanens indelning per ämne eller ämnesgrupp. Under förutsättning att övriga kvalitets- instrument används ger kursplanerna en tillräcklig grund för att målen skall nås. En lokal arbetsplan som följs upp och utvärderas mot de natio- nella målen, målen i skolplanen, uppföljning och utvärdering samt kvali- tetsredovisningar är de instrument som även fortsättningsvis skall använ- das. Det finns skäl att i försöksverksamheten särskilt iaktta hur skolorna i försöksverksamheten ger eleverna möjlighet att göra egna val. Ett avskaffande av den nationella timplanen bör stödja behovet av att individuellt anpassa undervisningen för elever i behov av särskilt stöd. Det är dock viktigt att särskilt följa hur behoven hos denna elevgrupp tas om hand i försöksverksamheten, såväl i samband med kommunernas och skolornas planering som vid uppföljning, utvärdering och kvalitetsredo- visning. Den totala minsta garanterade undervisningstiden bör gälla även för skolor inom försöksverksamheten. Undervisning utan timplanen föränd- rar inte behovet av tid i skolan. Snarare tydliggörs behovet av den tid som krävs för att eleverna skall nå målen. Tid krävs också för att skolan skall kunna planera sin undervisning efter målen att sträva mot. Krav för deltagande För att få möjlighet att delta i försöksverksamheten bör kommunen upp- fylla nationellt fastställda krav. I stort understryker dessa de krav som redan ställs på kommuner inom ramen för mål- och resultatstyrningen. Kommunen skall således ha en aktuell skolplan som kontinuerligt följs upp och utvärderas samt rutiner för att upprätta årliga kvalitetsredovis- ningar. Kommunen bör emellertid också kunna redovisa syftet med att delta i försöksverksamheten, ansvarsfördelningen i kommunen för för- söksverksamheten, hur och inom vilka områden deltagande skolor skall stödjas samt planerade insatser för kvalitetssäkring av skolans verksam- het under försöket. För att en skola skall kunna anslutas till försöksverksamheten bör även den uppfylla nationellt fastställda krav. Den skall ha en lokal arbetsplan samt rutiner för kvalitetsredovisningar vid varje skola i försöksverksam- heten. Vidare bör varje skola redovisa syftet med sitt deltagande, hur an- sökan har förankrats hos personal, elever och föräldrar, hur rektor och lärare avser att kvalitetssäkra utbildningen samt vilken kompetensut- veckling som krävs för skolans personal. Såväl kommun som skola bör redogöra för, följa upp och ut- värdera försöksverksamheten. Detta kan ske i samband med ordinarie uppföljning och utvärdering av skolplanen respektive den lokala arbets- planen och/eller i samband med kvalitetsredovisningen. Kommunen och skolan bör också vara beredda att informera andra kommuner och skolor om genomförande och utvärderingsresultat, ge representanter för kom- munledning, skolledning och lärare möjlighet att delta i nätverksmöten, seminarier och uppföljningskonferenser samt delta i nationella utvärde- ringar och uppföljningar, liksom i forskningsprojekt. Regeringen anser att det bör ankomma på den delegation som föreslås bli ansvarig för försöksverksamheten (se vidare i avsnitt 5.3) att mer i detalj fastställa de krav som skall ställas på deltagande kommuner och anslutna skolor samt vilka krav som skall ställas på deras rapportering. Försöksverksamhetens omfattning Av regeringens proposition Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmen m.m. (prop. 1997/98:94) framgår att arbetsgruppens uppdrag var att utforma en försöksverksamhet där ett be- gränsat antal kommuner skulle ges möjlighet att delta. Arbetsgruppen presenterade två alternativa förslag till omfattning av försöksverksamhe- ten. Det första alternativet innebär att ett tjugotal kommuner och ett be- gränsat antal skolor som uppfyller de ovan redovisade kraven ges möjlig- het att delta. Det andra innebär att alla intresserade kommuner, och deras skolor, som uppfyller kraven inbjuds att delta. Regeringen förordar att alla kommuner skall inbjudas till försöksverk- samheten. För att en kommun skall ges möjlighet att delta skall den upp- fylla de preciserade kraven. Regeringen bedömer att urvalet bör begrän- sas till högst ett åttiotal kommuner. Begränsningen är rimlig både utifrån vilket antal som kan förväntas ha intresse att delta och fylla kraven samt mot bakgrund av det antal som är praktiskt möjligt att följa inom ramen för en försöksverksamhet. Med detta antal bör det dessutom finnas goda förutsättningar att göra lämpliga urval för utvärderingen av försöksverksamheten, vilket i sin tur ger förutsättningar för en utvärde- ring av god kvalitet. Den föreslagna delegationen bör besluta om vilka kommuner som skall ingå i försöksverksamheten. Regeringen förordar, i likhet med arbetsgruppen och flertalet remissin- stanser som yttrat sig i frågan, att kommunerna i försöksverksamheten bör svara för urvalet av skolor och därmed ansluta dessa till försöket. Detta stämmer väl överens med ansvarsfördelningen mellan stat och kommun och med de processer som sannolikt kommer att ske i berörda kommuner och skolor. När en kommun ges klartecken att delta återstår mycket arbete på skolorna med att utveckla syftet med att delta och att förankra detta hos personal, elever och föräldrar. Kommunen skall såle- des pröva om intresserade skolor fyller de fastställda kraven för att få delta för att sedan anmäla de skolor som valts ut till den delegation som föreslås leda försöksverksamheten. Regeringen är positiv till att knyta några fristående skolor till försöks- verksamheten, trots att den nationella timplanen inte är formellt bindande för dem. Förslaget stöds bl.a. av och Friskolornas Riksför- bund. menar att timplanen trots allt spelar en viktig roll även i förhållande till de fristående skolorna, genom att såväl godkännande som tillsyn har den nationella timplanen som viktig referenspunkt. Delegatio- nen bör svara för urvalet av fristående skolor som knyts till försöksverk- samheten. Försöksverksamhetens längd En femårig försöksverksamhet får stöd av många remissinstanser, t.ex. och lärarorganisationerna. Vissa remissinstanser, framför allt kommuner, anser dock att är en för att avvakta en slutlig bedömning. Några menar att timplanen bör tas bort utan föregå- ende försöksverksamhet. Regeringen menar att huvudalternativet bör vara att försöksverksam- heten skall pågå , men utesluter inte att det kan vara möjligt att ta ställning till om den nationella timplanen kan avskaffas . Detta förutsätter att det då föreligger en tillfredsställande uppföljning och utvärdering. Ett ställningstagande skulle innebära att försöks- verksamheten i praktiken avslutas efter denna tidpunkt. Vissa mer ut- vecklingsinriktade insatser skulle trots detta kunna fortgå och rapporteras . Starttidpunkt Det är önskvärt att försöksverksamheten kommer i gång så snart det är möjligt. Regeringen bedömer dock att försöket kan starta först hösttermi- nen . Detta med hänsyn till den nationella beslutsprocessen samt de beslutsprocesser och det förberedelsearbete som krävs i kommuner och skolor. Även för skolor som redan i utgångsläget uppfyller de krav som ställs för deltagande krävs tid för att förankra beslutet hos elever, föräldrar och personal. Under förutsättning att delar regeringens bedömning avser regeringen att påskynda arbetet med att utforma en förordning om för- söksverksamhet. Enligt 15 kap. 4 § skollagen får försöksverksamhet an- ordnas inom det offentliga skolväsendet enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. I sådana före- skrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i skollagen. Enligt regeringens bedömning kan de särskilda föreskrifter som behövs för försöksverksamheten ges inom ramen för detta bemyndigande. När beslutet om föreskrifter för försöksverksamheten är fattat bör den ansvariga delegationen bjuda in kommunerna att delta i försöksverksam- heten. Det innebär att de första kommunerna bör kunna få besked /00 om att de kan starta försöket hösten . 5.3 Styrning och utvärdering av försöksverksamheten Regeringens bedömning: Försöksverksamheten bör ledas och följas upp av en delegation med representanter för staten, , lärarorganisationerna och skolledarna. Försöksverksamheten kommer att utvärderas. Arbetsgruppens bedömning: Stämmer i huvudsak överens med rege- ringens. Arbetsgruppen redovisade dock, utan att ta ställning, två alter- nativ för styrning av försöksverksamheten. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat ansvarsfördelningen för försöksverksamheten på central nivå. Lärarför- bundet och förordar i sitt gemensamma remissvar alternativet där försöksverksamheten leds av en delegation eller kom- mitté. Denna uppfattning delas av flera kommuner. Skolledarna ser med tillfredsställelse att olika intressenter på nära håll blir delaktiga, men för- ordar inte något av alternativen. framhåller däremot vikten av att uppföljningen och utvärderingen av försöksverksamheten ligger på sektorsmyndigheten. Även ansvaret för att samordna utvecklings- och stödinsatser bör ligga på . RRV betonar vikten av att försöks- verksamheten leds så att den inte får karaktären av en organisation för förhandling mellan olika partsintressen. Bland annat Handikappom- budsmannen framför att handikapporganisationerna bör göras delaktiga i styrningen av försöksverksamheten. Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig över frågan om den nationella uppföljningen och utvärderingen. Några betonar dock dess betydelse. RRV anser att arbetsgruppens beskrivning av den nationella utvärde- ringen inte tydliggör ansvaret för densamma. Ett flertal remissinstanser understryker betydelsen av forskningsinsat- ser. förordar dock att medel i stället för till forskning avsätts för grundliga, forskningsanknutna utvärderingar och implementerings- studier. Skälen för regeringens bedömning: Utan att ta ställning till frågan anvisade arbetsgruppen två alternativ för hur ansvarsfördelningen för försöksverksamheten kan utformas på nationell nivå. I det ena alternati- vet görs ensamt ansvarig att i samråd med övriga parter följa och stödja försöket.