prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Avsnittet avslutas med en resultatredovisning för åtgärder utanför utgiftsområdet . 10.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Det tidiga 1990 talets svaga ekonomiska utveckling i , kombinerad med de senaste årens nödvändiga budgetsanering, har verkat i centraliserande riktning. Tillsammans med bl.a. utvecklingen inom den alltmer internationaliserade ekonomin, som leder till ökad strukturomvandlingstakt, utsätter detta näringslivet i många små och medelstora orter för ökade påfrestningar. Analyser av såväl befolknings- som sysselsättningsutvecklingen talet visar att den varit ogynnsam i stora delar av landet. Minskad nettoinvandring och sjunkande födelsetal har för landet som helhet inneburit en allt mindre befolkningsökning. har en omflyttning skett mellan regioner. Särskilt framträdande är den kraftiga utflyttningen av yngre personer från skogslänen till storstadsregionerna. Kvinnor flyttar från skogslänen i något större omfattning än män. De senaste årens kraftiga befolkningsminskning inom regionalpolitiskt prioriterade områden dvs. de nationella stödområdena 1 och 2 samt tillfälliga stödområden och är enligt regeringen av sådan omfattning att den är ett allvarligt hot mot en balanserad regional utveckling och möjligheten att uppnå regeringens regionalpolitiska mål. Mot bakgrund av bl.a. dessa utvecklingstendenser och andra mer långsiktiga faktorer i många av de regionalpolitiskt prioriterade områdena såsom befolkningstäthet, storlek på lokal arbetsmarknad, geografiskt läge m.m. bedömer regeringen att den mer långsiktiga regionalpolitiska problembilden är förhållandevis oförändrad. Detta innebär att det är samma områden som haft den mest ogynnsamma utvecklingen. Därför är det fortfarande betydelsefullt att särskilda regionalpolitiska insatser riktas till de regionalpolitiskt prioriterade områdena (för ett utförligt resonemang se propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62)). 10.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området De regionalpolitiska företagsstöden har främst fördelats till små och medelstora företag som är under tillväxt, både omsättnings- och sysselsättningsmässigt. En stor del av den regionala projektverksamheten och strukturfondsprogrammen har varit inriktade på åtgärder för att förbättra företagsklimatet, den ekonomiska tillväxten och nyföretagandet. Den Europeiska Gemenskapens strukturfonder har sedan blev medlem i den Europeiska Unionen kommit att tillföra stora områden i landet viktiga regionalpolitiska resurser. förstärktes inför innevarande programperiod (1994 1999) bl.a. för att motverka de regionala obalanser inom unionen som bl.a. skapandet av den inre marknaden bedöms kunna medföra. Som regeringen och betonat är det inte i första hand åtgärder inom ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, som är avgörande för den regionala utvecklingen. Detta utgiftsområde är ett av de mindre i statsbudgeten och regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra utgiftsområden är sammantaget mer betydelsefulla för den regionala utvecklingen. Därför måste det i första hand inom ramen för den stora regionalpolitiken utarbetas lösningar som kännetecknas av ett regionalpolitiskt helhetsperspektiv. Detta kan t.ex. gälla insatser inom närings- och arbetsmarknadspolitiken, utbildnings- och forskningssatsningar samt investeringar i infrastruktur. har konstaterat att en felaktig grundsyn på regionala frågor inom viktiga samhällssektorer inte kan justeras med regionalpolitiska stöd. Exempel på områden som på ett avgörande sätt har bidragit positivt till den regionala utvecklingen är kommunikationssektorn och utbildningsväsendet. Verksamheterna inom dessa sektorer har varit av väsentlig betydelse för såväl den regionala balansen som den ekonomiska tillväxten i hela landet . Ett annat exempel på viktiga åtgärder inom den stora regionalpolitiken är det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn. har regeringen bl.a. i propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) påpekat bristen på helhetssyn när nya organisationsstrukturer utformas i den statliga sektorn vilket dels har inverkat negativt på den geografiska fördelningen av sysselsättningen, dels försvårat möjligheterna till en väl fungerande regional samordning. 10.3.3 Effekter av statliga insatser Olika former av regionalpolitiska företagsstöd i samband med investeringar, inkl. tillfälligt småföretagsstöd, beräknas enligt () bidra till ca 9 400 nya arbetstillfällen inom främst de regionalpolitiskt prioriterade regionerna under . Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till ca . Investeringar i storleksordningen har delfinansierats med dessa stöd. Härutöver har sysselsättningsbidrag beviljats på uppskattningsvis som enligt beräknas ha medverkat till ca 2 200 nya arbetstillfällen . Driftstöd i form av nedsatta socialavgifter och transportbidrag har enligt regeringens bedömning bidragit till att upprätthålla sysselsättningen i de regionalpolitiskt prioriterade regionerna. Vid de utvärderingar av strukturfondsprogrammen som redovisades för halva programperioden har i stort sett samtliga utvärderare för målen 2, 5 och 6 bedömt att programmen i stor utsträckning motsvarar den problembild som respektive region uppvisar. Vidare bedömer utvärderarna att programmens huvudinriktning bör hållas intakt. Beträffande strukturfondsprogrammens effekter anger utvärderarna att det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser. En mer sammanfattande bedömning av programmens effekter avses lämnas i en slutlig programutvärdering som kommer att redovisas efter programperiodens slut. I det fortsatta utvärderingsarbetet kommer vissa tematiska studier att göras. Regeringens utvecklingsarbete Det finns svårigheter med den typ av kvantitativa resultatmått som främst används vid analyser av verksamhetens måluppfyllnad för företagsstöden. Sysselsättningsökningen i stödföretag är således inte synonymt med den sysselsättningstillväxt ett visst stöd beräknas ha bidragit till. Det finns en rad olika omgivningsfaktorer som kan ha påverkat företagen och därmed inverkat på deras benägenhet att anställa ytterligare personal. Regeringen har således konstaterat att det råder bristande kunskap om de regionalpolitiska stödens effekter, både på företagsnivå och på en samhällelig nivå. Regeringen har därför tillsatt flera utredningar och gett uppdrag till olika aktörer för att få ett bättre beslutsunderlag. De uppföljningsmått som används för företagsstöden är framförallt antalet nya arbetstillfällen (årsarbetskrafter) som de beräknas bidra till, den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle samt antalet nya arbetstillfällen till kvinnor respektive män. Målen för företagsstöden är, förutom att skapa sysselsättning, att bidra till ökad ekonomisk tillväxt i stödföretagen. Regeringen har inget uppföljningsmått för detta, men det pågår ett utvecklingsarbete av den uppföljning som görs av vissa företagsstöd. Avsikten är att undersöka om stödens tillväxtgenererande aspekter kan vara ett kompletterande sätt att mäta deras effekter. Regeringen har givit i uppdrag att göra en uppföljning av måttet bidrag per ny årsarbetskraft och lämna förslag på alternativa/kompletterande mått som på ett bra sätt illustrerar hur stöden främjar tillväxt i stödföretagen. har redovisat sitt arbete i rapporten av resultatmått . Enligt beslut skall av förväntade nya arbetstillfällen till följd av beviljade regionala utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag tillfalla vartdera könet. Detta mål har under en följd av år inte uppnåtts. Regeringen har därför givit i uppdrag att närmare analysera möjligheterna att uppnå detta könskvoteringsvillkor. skall vidare analysera hur antalet kvinnor inom traditionellt mansdominerade branscher men också antalet män i kvinnodominerade branscher kan öka inom det regionalpolitiska stödområdet. Regeringen har vidare beslutat att låta utvärdera vilka tillväxt- och sysselsättningseffekter stödformen nedsättning av socialavgifter har på näringslivet i berörda regioner. Utvärderingen skall vidare belysa stödformens effektivitet jämfört med övriga regionalpolitiska stödformer riktade till näringslivet i dessa områden. Regeringen har tidigare konstaterat att det även råder bristande kunskaper om transportmarknaden i stödområden och dess villkor. Därför avser regeringen att utvärdera transportbidraget och initiera fortsatta studier av transportmarknaden i stödområden. skall göra en utvärdering av innehåll och utfall av länsstyrelsernas regionala projektverksamhet under budgetåren 1990/91 1997. En parlamentariskt sammansatt kommitté avses tillkallas med uppgift att lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken. Kommittén skall bl.a. analysera regionalpolitikens hittillsvarande effekter och lämna förslag till mål för den framtida regionalpolitiken. 10.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling har bidragit till en positiv utveckling av näringslivet, särskilt i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Denna bedömning grundar sig bl.a. på den uppföljning som gör av företagsstöden dvs. det antal nya arbetstillfällen (årsarbetskrafter) som företagsstöden beräknas bidra till och den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle. Regeringen bedömer att ett fortsatt utvecklingsarbete, bl.a. inom ramen för de uppdrag som regeringen har givit till olika aktörer kommer att underlätta den framtida resultatbedömningen av de regionalpolitiska insatserna. Länsstyrelsernas, självstyrelseorganens och Närings- och teknikutvecklingsverkets utvecklingsarbete kommer också att bidra positivt till detta. Den parlamentariska kommitténs arbete, förslag och slutsatser kommer vidare att vara ett viktigt beslutsunderlag vid utformningen av den framtida regionalpolitiken. 10.4 Resultatinformation I sammanställningen nedan återfinns en förteckning över de åtgärder som redovisas i denna resultatinformation och som bedrevs och 1998 inom utgiftsområdet samt i vissa fall utanför utgiftsområdet. Av sammanställningen framgår även med vilka anslag åtgärden finansieras, beslutande myndighet och vilket geografiskt område åtgärden avser. Tabell 2.2 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 samt vissa andra utgiftsområden Åtgärd Finansieras av anslag Beslutsfattare omfattning Central projektverksamhet C6, C2 och A11, 2 och regeringen prioriterade områden Regional projektverksamhet C2 och A1 Länsstyrelserna Hela landet med tyngdpunkt på regionalpolitiskt prioriterade områden A9 Beslutsgrupper m.fl. Målområde 2, 5b och 6 samt vissa gemenskapsinitiativ Regionalt utvecklingsbidrag C1, C2 och A13 Länsstyrelserna, Stödområde 1 och 2 samt till- och regeringen fälliga stödområden Regionalt utvecklingslån C2 och A2 Länsstyrelserna och Stödområde 1 och 2 samt tillfälliga stödområden Landsbygdsstöd C2 och A1 Länsstyrelserna Gles- och landsbygd enligt länsstyrelsernas avgränsning Stöd till kommersiell service C2 och A1 Länsstyrelserna Gles- och landsbygd enligt länsstyrelsernas avgränsning Täckande av förluster på grund av A3 Gles- och landsbygd kreditgarantier inom regional- politiken Nedsatta socialavgifter A4 Stödområde 1 och del av stöd- område 2 Sysselsättningsbidrag A5 och länsstyrelserna Stödområde 1 och 2 Transportbidrag A6 Transportbidragszonerna A7 A8 forskning Särskilda regionala åtgärder för A2 och A16 4, 5 Länsstyrelserna Hela landet regional utveckling och tillväxt , , , och 1 Tionde huvudtitelns anslag C6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m., /95. 2 Tionde huvudtitelns anslag C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m., /96. 3 Tionde huvudtitelns anslag C1 Lokaliseringsbidrag, m.m., /96. 4 Tionde huvudtitelns anslag A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder: Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt, anslagsposten 4, /96. 5 Tolfte huvudtitelns anslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt, /96. Tabell 2.3 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 Åtgärd Finansieras av anslag Beslutsfattare för lokalisering av statliga A9 Regeringen arbetstillfällen till Program för regional närings- A1 Regeringen landet med tyngdpunkt på politik och särskilda regional- regionalpolitiskt prioriterade om- politiska projekt råden Principerna bakom och inplaceringen av kommuner eller delar av kommuner i stödområdena 1 och 2 och tillfälliga stödområden finns beskrivna i propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62). I samma proposition framgår även vilka delar av landet som ingår i transportbidragszoner, nationella stödområden och . finansieras sysselsättningsbidraget via anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder vilket får till följd att anslaget för transportbidraget byter beteckning från A6 Transportbidrag till A5 Transportbidrag. Därmed byter anslaget A7 beteckning till A6 , anslaget A8 till A7 och anslaget A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden till A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden. Ett nytt anslag A9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till inrättades . 10.4.1 Resultatinformation för uppdelad på beslutsfattare arbete grundar sig på en långsiktig sektorsövergripande utvecklingsstrategi för länen som inriktas mot utvecklingen av det lokala näringslivet, uthållig tillväxt, ökad sysselsättning och inomregional balans. Arbetet med dessa länsstrategier har genomförts på ett ambitiöst sätt med bred uppslutning i länen. Betoningen har legat på ett processinriktat arbetssätt och samverkan mellan länens aktörer. Innehållsmässigt är länsstrategierna relativt likartade och är en spegelbild av dagens dominerande föreställningar om vad som är viktigt för ekonomisk tillväxt, flexibilitet, kompetensutveckling, internationalisering, miljöhänsyn och samverkan. Strategiarbetet har givit de regionala aktörerna ett forum som uppmuntrar till en diskussion och en hantering av långsiktiga frågor. En svaghet är att de flesta länen inte har tagit fram någon särskild analys som grund för strategiarbetet. Analys och underlagsmaterial har ofta istället handlat om att de regionala aktörerna har diskuterat sig fram till en beskrivning av länet utifrån de kunskaper som redan finns. De analyser som tagits fram är ofta problemorienterade istället för mer möjlighetsorienterade. Länsstyrelserna beslutade under om framförallt stöd för sammanlagt med medel från anslagen C2 och A1 samt med stöd av bemyndiganden. Fördelningen mellan huvudändamålen var följande (inom parentes anges fördelning för /96 beräknat på en 12 månadersperiod). Tabell 2.4 fördelning mellan huvudändamål Ändamål Belopp Procentuell fördelning Regionala utvecklingsbidrag 318 21 (308) (22) Landsbygdsstöd och stöd till 426 29 kommersiell service (449) (32) Regionalpolitisk projektverksamhet 300 20 (243) (17) Medfinansiering av strukturfonds- 408 28 program (376) (27) Uppföljning och utvärdering 13 1 (16) (1) Vissa utgifter för beslutsgrupper 12 1 knutna till strukturfondsprogram (ej aktuellt) (-) Tabell 2.5 Beviljat regionalt utvecklingsstöd och landsbygdsstöd Stöd Antal arbets- . Andel ny- Beräknad syssel- Andel Genomnittlig ställen medel kostn. startade sättningsökning kvinnor subvention/ (mkr) (mkr) företag arb.tillfälle (tkr) Regionalt utvecklingsstöd1 232 358 1 243 1 623 178 Landsbygdsstöd2 2 991 402 1 574 4 743 68 1 Dvs. regionalt utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån. landsbygdsbidrag och regionalt utvecklingslån. Det regionala utvecklingsstödet beräknas enligt bidra till ca 1 600 nya arbetstillfällen. Genomsnittliga subventionen per arbetstillfälle (i stödområde 1, 2 och i tillfälliga stödområden) var vilket är ett lägre belopp än /96, . Därmed har länsstyrelserna i stort sätt nått upp till regeringens mål som var . Landsbygdsstödet beräknas enligt bidra till ca 4 700 nya arbetstillfällen. Det genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle (i glesbygdsområde, stödområde 1, 2 och i tillfälliga stödområden) var vilket är en minskning jämfört med /96, . Därmed har länsstyrelserna uppnått regeringens mål som var . Länsstyrelserna har med hjälp av bl.a. stöd till kommersiell service bidragit till att upprätthålla en god servicenivå i gles- och landsbygd. Länsstyrelserna har genom sin regionala projektverksamhet givit stöd till ett brett spektrum av näringslivsfrämjande aktiviteter. Länsstyrelserna har under varit en viktig aktör för att medfinansiera och genomföra olika strukturfondsprojekt. Eftersom de olika strukturfondsprojekten utvärderas av externa utvärderare sker ingen särredovisning av länsstyrelsernas bidrag i de olika strukturfondsprojekten. Länsstyrelserna har dessutom under medverkat till bl.a. viktiga regionala investeringar genom småföretagsstödet som finansierats med medel från framförallt anslaget A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Eftersom detta är medel som inte har anvisats inom utgiftsområdet sker en separat resultatredovisning i avsnitt 2.4.4. Slutsatser Länsstyrelsernas arbete med länsstrategierna har på ett positivt sätt bidragit till att samla de regionala aktörerna i länen för att förankra strategierna i länen. Detta arbete förväntas leda till att länen får en mer samordnad strategi för utvecklingsarbetet och därmed bör de regionala aktörerna bl.a. utnyttja sina resurser mer effektivt. En svaghet är att de flesta län inte har tagit fram någon särskild analys till grund för strategiarbetet. Strategierna behandlar sällan möjligheterna de olika länen har i ett framtidsperspektiv. Även kopplingen mellan analys och strategier behöver utvecklas. Bättre underlag behövs t.ex. för bedömningar av miljö- och hushållningsfrågornas betydelse för den regionala utvecklingen. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle för regionalt utvecklingsstöd och lokaliseringsstöd är lägre än regeringens mål. Länsstyrelserna har därmed på ett tillfredsställande sätt uppnått regeringens mål. Enligt regeringens bedömning är länsstyrelsernas prioriteringar mellan de olika ändamålen väl avvägda och de har bidragit till att uppnå målen för verksamheten. Närings- och teknikutvecklingsverkets () huvudsakliga medel för den regionala utvecklingsverksamheten var under , förutom medel för förvaltningskostnader: för regionala utvecklingsbidrag, för regionala utvecklingslån, för sysselsättningsbidrag (disponerades tillsammans med berörda länsstyrelser), för transportbidrag, samt för regionalpolitisk projektverksamhet. verksamhet redovisas i tre resultat- områden: Regional och lokal näringslivsutveckling, och Regionalt företagsstöd (övriga verksamheter redovisas under UO 24 Näringsliv). Regional och lokal näringslivsutveckling Verksamheten skall främja utvecklingen av den regionala näringspolitiken och framtagande av metoder för regionalt strategi- och programarbete. Verket skall även genom utbildning m.m. stödja länsstyrelserna i deras program- och projektarbete, samordna insamling och spridning av erfarenheter av länsstyrelsernas stödgivning, strategi- och programarbete och projektverksamhet. har under bl.a. arbetat med: Kunskapsuppbyggnad och spridning, uppföljning och annan projektverksamhet. Utvecklingen av det nya analys- och prognossystemet har fortsatt enligt planerna. analys av förutsättningarna för regional utveckling, det s.k. STRUT uppdraget, har redovisats till regeringen i flera rapporter. Verket har även sammanställt och kommenterat länens s.k. landshövdingerapporter samt aktivt deltagit som stödresurs vid framställning av fördjupade program i sju försökslän som ett av underlagen till regeringens proposition Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62). Ett nytt datasystem för att följa upp länsstyrelsernas projektverksamhet har utvecklats. har bedrivit vissa förberedande aktiviteter. I kommun har på regeringens uppdrag en systemanalys genomförts, som ligger till grund för ett lokalt utvecklingsarbete. Kompetensutveckling och teknikspridning. har bl.a. startat ett tvåårigt projekt med syfte att öka kunskapen om utnyttjandet av modern informationsteknologi för regional utveckling och småföretag. genomför på regeringens uppdrag ett utvecklingsprogram med 22 företagskonsortier. Syftet är att konsortierna skall dra nytta av högskolors och industriforskningsinstituts tjänster och med hjälp av dessa stärka utvecklingen av 140 små och medelstora företag i stödområdena. ResursCentra för kvinnor. har fortsatt uppbyggnaden av det nationella resurscentrumet för kvinnor (NRC). Antalet lokala och regionala resurs- centra i landet har ökat från 59 till 120. har fondansvar för den europeiska regionala utvecklingsfonden, vilket bl.a. innebär att utbetala medel. Verket är även sekretariat åt övervakningskommittéerna för målen 2 och 6 samt vissa gemenskapsinitiativ. svarar även för den samordnade avrapporteringen av genomförandet av samtliga strukturfonder till regeringen. har fortsatt arbetet med att samordna och förenkla de administrativa rutinerna för utbetalning m.m. Utifrån förslag i en rapport från har arbetat med att samordna och förenkla olika rutiner bl.a. beslutsunderlag i databasen och samordning av olika rutiner för samtliga fonder. Arbetet kommer att rapporteras till regeringen . och EG kommissionen kommer att anordna en konferens i syfte att öka kunskapen om hur ett strukturfondsprogram avslutas. Regionalpolitiskt företagsstöd De regionalpolitiska företagsstöden i stödområdena skall främst medverka till att åstadkomma nya varaktiga arbetstillfällen genom att stimulera nyetableringar av företag samt nyanställningar inom befintliga företag. har under handlagt ansökningar om regionalt utvecklingsstöd, transportbidrag och sysselsättningsbidrag. har även utbildat och hållit seminarier för stödhandläggare vid länsstyrelserna. För att förbättra kontrollen av beviljade företagsstöd har en kontrollantinstruktion för ekonomiska kontroller fastställts. Tabell 2.6 Beviljat regionalt utvecklingsstöd Stöd Antal arbets- . Beräknad Varav Genomsnittl. ställen medel kostnad sysselsättn. andel subvention/ (mkr) (mkr) ökning kvinnor arb.tillfälle (tkr) Regionalt utvecklingsstöd 61 233 1 382 1 216 192 Källa: . och regeringen beviljade regionalt utvecklingsstöd med ca under , vilket är en ökning jämfört med /96, då motsvarande belopp var (beräknat på en 12 månadersperiod). Med hjälp av regionalt utvecklingsstöd beräknas investeringar på ca ha genomförts under budgetåret. Sysselsättningsökningen i stödföretagen beräknas till ca 1 200 personer. Beviljat transportbidrag uppgick enligt till ca och beviljat sysselsättningsbidrag, inkl. beslut av länsstyrelserna, uppgick till . Slutsatser har utgjort en viktig resurs vid utvecklingen av den regionala näringspolitiken. har arbetat med att sprida kunskaper och bygga upp kompetensen hos olika aktörer som arbetar med regionala utvecklingsfrågor. Olika former av stöd till företag i de regionalpolitisk prioriterade områdena har enligt regeringen bidragit till att skapa många nya arbetstillfällen. Därmed har verket på ett tillfredsställande sätt uppfyllt regeringens mål för verksamheten. Regeringen anser vidare att datasystemet STINS och den nationella databasen måste utvecklas och förbättras. Detta utvecklingsbehov har även identifierats av . () svarar för myndighetsfrågor rörande gles- och landsbygdsutveckling och skall medverka till att förbättra levnadsförhållandena och utvecklingsmöjligheterna för gles- och landsbygdsbefolkningen. Tyngdpunkten i detta arbete skall ligga i skogslänens inre delar samt i skärgårdarna. Verket skall utveckla sin roll som central sektorssamordnare genom att bl.a. aktivt följa och bevaka genomförandet av olika åtgärder i glesbygden. GBV skall vidare svara för sekretariatsuppgifter åt övervakningskommittéer för EG kommissionens strukturfondsprogram för mål 5b och för kommissionens gemenskapsinitiativ LEADER II.