prop · GM031 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:1 Förslag till statsbudget för , reviderad finansplan, budgetpolitiska mål, ändrade anslag för , skatte- frågor, m.m. Regeringens proposition 1998/99:1 Regeringen överlämnar härmed enligt 9 kap. 6 § regeringsformen sitt förslag till statsbudget för och föreslår att beräknar inkomster och beslutar om utgifter för staten i enlighet med de specifikationer som fogats till förslaget. Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller regeringens förslag till statsbudget för . Förslaget till statsbudget, som omfattar alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov, visar en omslutning på . Statens lånebehov för beräknas till -vilket innebär att statsskulden amorteras. I propositionen redovisar regeringen en reviderad finansplan, budgetpolitiska mål, en prognos för budgeten samt lämnar förslag till ändrade anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för . Regeringen redovisar förslag till utgiftstak för staten fördelat på de av fastställda utgiftsområdena och Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I bilaga 1 redovisas specifikation av statsbudgetens anslag och inkomsttitlar för . Förslag till statsbudget för Utgifter m.m. Utgiftsområde 1 4 179 704 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 705 333 Utgiftsområde 3 och uppbörd 5 810 859 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 21 919 269 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 2 871 318 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 44 107 565 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 11 899 604 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 4 324 184 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24 012 459 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 80 503 205 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34 315 009 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 39 896 045 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 33 789 000 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 48 274 400 Utgiftsområde 15 Studiestöd 22 447 075 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 29 030 747 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 452 147 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 20 463 080 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 2 742 897 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1 548 899 Utgiftsområde 21 Energi 1 681 490 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 25 501 314 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 11 973 865 Utgiftsområde 24 Näringsliv 2 897 947 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 103 564 700 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 84 560 000 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21 908 000 Summa utgiftsområden 693 380 115 Minskning av anslagsbehållningar 5 000 000 Summa utgifter 698 380 115 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 26 987 621 Överföring från AP-fonden -45 000 000 Summa 680 367 736 Inkomsttyp 1000 Skatter m.m. 630 559 617 Inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet 32 131 058 Inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom 15 001 000 Inkomsttyp 4000 Återbetalning av lån 3 134 945 Inkomsttyp 5000 Kalkylmässiga inkomster 5 300 000 Inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU 10 241 116 Inkomsttyp 7000 Extraordinära medel avseende EU 0 Summa inkomster 696 367 736 Beräknat lånebehov -16 000 000 Summa 680 367 736 1 Reviderad finansplan 13 1.1 En budget för framtiden 13 1.2 Den ekonomiska utvecklingen 15 1.2.1 Den internationella utvecklingen 15 1.2.2 Den svenska utvecklingen 16 1.3 offentliga finanser och stabila priser 18 1.3.1 Finanspolitiken 18 1.3.2 Penning- och valutapolitik 21 1.4 Samarbete om ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö 23 1.5 Regeringens politik för 2000-talet 26 1.6 Rättvisa skatter 29 1.7 Fördelningspolitiken 30 2 Förslag till riksdagsbeslut Fel! Bokmärket är inte definierat. 3 Lagförslag 43 3.1 Förslag till lag om skattereduktion på förvärvsinkomster vid taxering 43 3.2 Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. 45 3.3 Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 46 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 49 4.1 Budgetpolitiska mål 49 4.1.1 Utgiftstak 49 4.1.2 Överskott i de offentliga finanserna 50 4.2 Samhällsekonomiska förutsättningar 51 4.3 Prioriteringar 52 4.4 Ålderspensionsreformen 53 4.5 Den offentliga sektorns finanser 55 4.6 Statsbudgetens utveckling 56 4.6.1 Statsbudgetens inkomster 56 4.6.2 Statsbudgetens utgifter 57 4.6.3 Statens lånebehov 61 4.7 Statsskulden 62 5 Inkomster 67 5.1 Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning 68 5.2 Statsbudgetens inkomster - kassamässig redovisning 75 5.2.1 Nytt uppbördssystem och ändrad redovisning 75 5.2.2 Skatteinkomster 75 5.2.3 Övriga inkomster 78 5.2.4 Jämförelse med vårpropositionen 79 5.2.5 Socialavgifter - ändrad titelredovisning 80 6 Utgifter åren 1999 2001 83 6.1 Takbegränsade utgifter 83 6.1.1 Ramar för utgiftsområden 83 6.1.2 Budgeteringsmarginalen 85 6.2 Beskrivning av utgiftsområden m.m. 86 6.3 Avgiftsbelagd verksamhet 102 6.4 Finansiering av investeringar och rörelsekapital 103 6.5 Garantier 105 6.6 Beställningsbemyndiganden 106 6.7 Bemyndigande för ramanslag 107 7 Prognos och tilläggsbudget 113 7.1 Inledning 113 7.2 Prognos 113 7.2.1 Inkomster 114 7.2.2 Takbegränsade utgifter 116 7.3 Förslag till tilläggsbudget 120 7.3.1 Inledning 120 7.3.2 Utgiftsområde 1 121 7.3.3 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 122 7.3.4 Utgiftsområde 3 och uppbörd 123 7.3.5 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 124 7.3.6 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 124 7.3.7 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 125 7.3.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 126 7.3.9 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 127 7.3.10 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 128 7.3.11 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 129 7.3.12 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 130 7.3.13 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 130 7.3.14 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 131 7.3.15 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 132 7.3.16 Utgiftsområde 24 Näringsliv 133 7.3.17 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 134 7.3.18 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 134 8 Skattefrågor 137 8.1 Inledning 137 8.2 Allmänna överväganden 137 8.2.1 De internationella förutsättningarna 137 8.2.2 Skatten på arbetsinkomster 139 8.2.3 Beskattningen av företag och entreprenörer 139 8.2.4 Beskattningen av kapitalinkomster 140 8.3 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare 140 8.4 Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster 142 8.5 Fastighetsskatten på bostadshyreshus 142 8.6 Begreppet näringsverksamhet och tilldelningen av F-skattsedel 143 8.7 Fordonsskatt på bussar 143 8.8 Finansiella effekter m.m. 144 8.8.1 Förslag i budgetpropositionen 144 8.8.2 Förslag i andra propositioner 145 9 Styrning av statlig verksamhet 149 9.1 Inledning 149 9.2 Ekonomisk styrning 149 9.2.1 Utvecklingen av resultatstyrningen 149 9.3 Utvecklingen inom statsförvaltningen 151 9.4 produktivitetsutveckling 154 9.5 Regeringens uppföljning av myndigheternas arbetsgivar-politik 155 9.6 Personalkonsekvenser vid strukturförändringar och besparingar m.m. 155 Bilaga 1 Specifikation av statsbudgetens utgifter och inkomster Bilaga 2 Svensk ekonomi Bilaga 3 Ålderspensionsreformens finansiella effekter Bilaga 4 Avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet Bilaga 5 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 6 Statlig styrning Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.1 En budget för framtiden har en unikt omfattande budgetsanering genomförts i . har ett underskott på vänts till ett överskott på av BNP. Saneringen var påfrestande men nödvändig. har en varaktigt låg inflation etablerats. Genom denna politik har framtidstron återvänt och en stabil grund lagts för en uthålligt hög tillväxt och stigande sysselsättning. Den skapar också en större motståndskraft i tider av internationell finansiell oro. Om budgetsaneringen och inflationsbekämpningen inte hade genomförts framgångsrikt skulle nu ha varit i en mycket prekär situation. Den internationella finansiella turbulensen har varit betydande. Allvarliga kriser förekommer i , i och flera andra och även i . Det finns farhågor om att dessa kriser sprider sig till flera länder. Även om störningarna främst varit på det finansiella området, finns det en risk att dessa fortplantas till den reala ekonomin. Det finns redan exempel på nedreviderade tillväxtprognoser i vissa andra länder. Utgången av riksdagsvalet har vidare skapat en viss osäkerhet kring möjligheterna att skapa politiska majoriteter och om den ekonomiska politikens fortsatta inriktning. Det är därför viktigt att budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Samarbetet berör fem områden ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Andra områden såsom Europapolitiken och säkerhetspolitiken omfattas däremot inte av överenskommelsen. Uppgörelsen mellan de tre partierna utgår också från att respekt visas för tidigare överenskommelser inom andra partikonstellationer. Hit hör uppgörelserna om den nya budgetprocessen, pensionsreformen, ökade självständighet, energipolitiken och försvarspolitiken. Dessa uppgörelser ligger fast. Med den nya uppgörelsen som träffats markeras att det finns en bred uppslutning kring en stabil och förutsägbar ekonomisk politik som syftar till att vidmakthålla och förstärka förtroendet för den svenska ekonomin. Det är en politik för ökad sysselsättning, ökad rättvisa, förbättrad jämställdhet och förbättrad miljö. Ekonomi Samarbetet om ekonomin utgår från att de tidigare fastställda utgiftstaken , 1999, 2000 och 2001 ligger fast. För att inte riskera att utgiftstaken bryts vidtas ett antal åtgärder som innebär utgiftsreduceringar och senareläggningar av statliga utgifter. Överskottsmålen för de offentliga finanserna ligger också fast, vilket innebär att successiva amorteringar kan göras på statsskulden. I förhållande till tidigare fastställda mål sker dock en skärpning, såtillvida att målet för höjs från till av BNP. Politiken för att vidmakthålla inflationen på en mycket låg nivå ligger också fast. Detta kommer bl.a. till uttryck i att erforderliga riksdagsbeslut kommer att tas vad avser att ge en ökad självständighet. Sysselsättning Erfarenheten visar att mål för den ekonomiska politiken får stor genomslagskraft. Det har i bl.a. gällt målen för budgetsaneringen och inflationen. Regeringen har tidigare formulerat ett mål som innebär att den öppna arbetslösheten skall nedbringas till . Det finns skäl att höja ambitionen och förlänga tidsperspektivet genom att fastställa ett kompletterande mål för sysselsättningen. Det innebär att andelen sysselsatta av befolkningen skall öka från . Regeringen avser att i samband med ekonomiska vårproposition återkomma med förslag som förbättrar möjligheten att uppnå målet. I budgetpropositionen föreslås ökade resurser till skolan, vården och omsorgen genom successiva höjningar av statsbidragen 1999, 2000 och 2001 samt genom att de som betalas i statlig skatt istället överförs till den kommunala sektorn. Förutom att dessa resurser medger förbättrad kvalitet och ökad standard inom skolan, vården och omsorgen möjliggör de också en förbättrad sysselsättning. Rättvisa En rad åtgärder föreslås för att öka rättvisan i vårt samhälle. Pensionärernas ekonomi förbättras 1999 genom att det fulla prisbasbeloppet återställs och genom att bostadstillägget för de sämst ställda pensionärerna höjs. De förvärvsarbetandes ekonomi förbättras genom en tillfällig skattereduktion som främst gynnar låginkomsttagarna. Fastighetsskatten för hyresbostäder sänks tillfälligt 1999. Barn- och studiebidragen höjs i två etapper . Insatser görs för att förbättra situationen för de hemlösa. Biståndet höjs successivt 1999, 2000 och 2001. Jämställdhet Kvinnor och män skall ha samma möjlighet att försörja sig. Könsbetingade löneskillnader mellan män och kvinnor bör tas bort. tillförs ökade resurser. får medel bl.a. för att förbättra lönestatistiken och metoderna för jämställdhetsbokslut. Utredningen om jämställdhetslagen får i uppdrag att analysera frågor som rör arbetsvärdering. Myndigheterna får i uppdrag att arbeta mera aktivt med jämställdhetsfrågor, inklusive lönefrågor. Miljö Ytterligare resurser tillförs för att kunna förvärva värdefulla skogsområden. Mera resurser tillförs även för naturvårdsavtal och biotopskydd i skog. Särskilda medel anvisas för marksanering. De lokala investeringsprogrammen vidgas till att även omfatta stöd för allergisanering. får i uppdrag att, i samverkan med , göra en samlad bedömning av miljöforskningen. En arbetsgrupp tillsätts för att följa arbetet med att upprätta miljöjusterade nationalräkenskaper. Regeringen avser att ekonomiska vårproposition presentera gröna nyckeltal. Skattepolitiken Med den starkare grund som lagts för svensk ekonomi genom budgetsaneringen och låginflationspolitiken skapas större utrymme för framtidssatsningar på en rad områden. Det handlar bl.a. om att verka för en uthålligt hög ekonomisk tillväxt, en stigande sysselsättning, en förstärkt generell välfärd, en bättre utbildning och en fortsatt utveckling mot ekologisk hållbarhet. Ett viktig led i en framtidsinriktad politik är att se över skattesystemet. Regeringen kommer därför att inbjuda partier till överläggningar om skattepolitikens framtida inriktning. Europapolitiken Ett annat centralt område i en framtidsinriktad politik gäller Europapolitiken. Medlemskapet i Europeiska unionen ger möjligheter att verka för ett präglat av demokrati, jämställdhet, solidaritet och öppenhet. Samarbetet gagnar vårt land och ger oss goda möjligheter till inflytande. Regeringen avser att bedriva en aktiv och framåtsyftande EU-politik som kan bidra till att lösa gemensamma problem och forma framtid. Samarbetet på det ekonomiska området har varit ett viktig stöd i saneringen av den svenska ekonomin. Det har bidragit till starka offentliga finanser, låga räntor och låg inflation och därmed lagt en god grund för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning . Samarbetet utgör en stabiliserande faktor i en alltmer globaliserad ekonomi och stärker ställning i den internationella konkurrensen. Den finansiella turbulensen i världsekonomin kräver omfattande insatser från de europeiska ländernas sida. Det är då viktigt att de europeiska länderna genom att förstärka sin inbördes samverkan gemensamt kan utöva det inflytande som motsvarar den europeiska ekonomins styrka. Regeringens ambition är att även i fortsättningen verka för en inriktning av den ekonomiska politiken i EU, som gynnar sysselsättning och välfärd, stärker konkurrenskraften och utvecklar frihandeln. Regeringen eftersträvar att EU-samarbetet i ökande utsträckning avsätter konkreta resultat av direkt betydelse för människors trygghet och välstånd. Endast så kan EU få den nödvändiga förankringen hos medborgarna i unionens medlemsländer. Då måste än mer göras för att öka sysselsättningen och förbättra miljön, främja jämställdheten mellan kvinnor och män och stärka konsumenternas och löntagarnas ställning på den gemensamma marknaden. står EU inför stora, ja omvälvande förändringar. Regeringen önskar aktivt verka för att unionen utvidgas som samarbetet fördjupas och vidareutvecklas. Medlemskap för de länder i som förbereder sitt inträde i unionen innebär en historisk möjlighet att trygga fred, demokrati och välfärd i det nya som växer fram. Europeiska unionen måste rusta sig inför denna utmaning genom politiska och finansiella reformer. Även EU:s arbetssätt och institutioner måste reformeras. Starka och effektiva gemensamma institutioner är i hög grad ett intresse för mindre medlemsländer som . Inte minst inför och under det svenska ordförandeskapet 2001 kommer att verka för en sådan modernisering av Europeiska unionen att den kan möta 2000-talets krav. kommer vidare att arbeta för att samma budgetpolitiska disciplin upprätthålls inom EU-budgeten som i den svenska budgeten och att medlemsländernas avgifter fördelas på ett rättvist sätt. Jordbrukspolitiken och strukturpolitiken måste reformeras. Som EU-medlem kommer att arbeta för att den ekonomiska och monetära unionen blir framgångsrik. Att så blir fallet ligger också i vårt eget intresse. För att bevara vår handlingsfrihet skall vi även i fortsättningen uppfylla de ekonomiska villkoren för fullt medlemskap. För att öka kunskapen och stimulera en bred debatt om den ekonomiska och monetära unionen påbörjas ett vittomfattande och opartiskt informations- och folkbildningsarbete. Ett beslut om svenskt deltagande skall underställas det svenska folket för prövning i val eller i folkomröstning. Kampen mot arbetslösheten står även i fortsättningen i centrum för en aktiv svensk Europapolitik. De politiska förutsättningarna för gemensamma insatser är bättre . Regeringen avser att arbeta för att riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och dess övervakning ges samma vikt som motsvarande instrument på det ekonomiska och monetära området. 1.2 Den ekonomiska utvecklingen Svensk ekonomi är i grunden stark. Investeringarna stiger snabbt, de offentliga finanserna är sanerade, inflationen är obefintlig, bytesbalansen uppvisar överskott, sysselsättningen stiger och arbetslösheten faller. Mycket tyder på att står inför en period med uthålligt hög tillväxt. Det finns dock allvarliga hot mot en sådan utveckling. Det största hotet är osäkerheten kring den internationella ekonomiska utvecklingen. Tecken finns på att världskonjunkturen är på väg nedåt. Den senaste tidens dramatiska utveckling på de finansiella marknaderna har ökat risken för en sådan utveckling. Ett annat hot är risken för att pris- och löneökningarna i tar fart i takt med att sysselsättningen stiger. 1.2.1 Den internationella utvecklingen Den ekonomiska tillväxten i världsekonomin dämpas till följd av den ekonomiska krisen i , och . Återhämtningen i EU-länderna väntas fortsätta, medan högkonjunkturen i mattas något. Den turbulenta utvecklingen i och har bidragit till ökad oro på de finansiella marknaderna. Vad beträffar krisen i finns motsvarande risker för spridningseffekter. Denna utveckling har ökat osäkerheten om utsikterna för världsekonomin. Återhämtningen i fortsätter. Den inhemska efterfrågan har blivit starkare, medan exportutvecklingen mattats till följd av minskad efterfrågan från . En framtidsoptimism bland hushållen och stigande reala inkomster ger förutsättningar för en stigande privat konsumtion. Arbetslösheten i förutses minska något. Högkonjunkturen i nådde troligen sin topp , då BNP-tillväxten blev den högsta . väntas den inhemska efterfrågan bli fortsatt stark, medan exporttillväxten avtar till följd av utvecklingen i och . som arbetslösheten understiger har inflationen sjunkit till den lägsta nivån . Den framgångsrika penningpolitiken har spelat en central roll för den goda utvecklingen. Den ekonomiska kris som bröt ut i vissa har fördjupats och i vissa fall spridits. En försiktig exportledd återhämtning förutses dock . Ett uppenbart hinder för återhämtningen är problemen i den finansiella sektorn. En omstrukturering av denna sektor är därmed av stor betydelse för utvecklingen. har en nyckelroll i den asiatiska utvecklingen. En kraftfull och tydlig ekonomisk politik är av stor vikt för att förbättra den japanska ekonomiska situationen. Viktiga inslag i en sådan politik är att beslutade finanspolitiska åtgärder för att stimulera den inhemska efterfrågan genomförs, att problemen i den finansiella sektorn redovisas öppet och att dessa åtgärdas snabbt och beslutsamt. Den finansiella och politiska krisen i är ett kraftigt bakslag för reformprocessen och undergräver den grad av ekonomisk stabilitet som har uppnåtts. BNP väntas sjunka och inflationen bedöms stiga markant. behöver återuppta och stärka reformprocessen. Särskilt brådskande är åtgärder för att hantera den finansiella sektorns djupgående problem. Däremot har de flesta övriga länderna i drabbats måttligt av den globala finansiella oron. Risk för svagare konjunkturutveckling Riskerna för en svagare internationell konjunktur har ökat markant till följd av den senaste tidens utveckling i , och . Riskerna för en sämre utveckling skulle kunna inkludera en fördröjd återhämtning i och övriga , en devalvering av den kinesiska valutan, fortsatta och ökade svårigheter för den ryska ekonomin, fortsatt kraftiga fall på de globala aktiemarknaderna samt ökad protektionism i krisens spår. Var och en av dessa risker är inte tillräcklig för att orsaka en global lågkonjunktur, men sammantagna kan de bidra till att fördjupa och sprida pågående kriser. Effekterna på hushållens och företagens förtroende är svåra att bedöma, men de bör inte underskattas. Lägre förtroende medför minskad vilja att konsumera och investera. Ett sidoalternativ har utarbetats för att visa hur en sämre internationell utveckling skulle påverka svensk ekonomi. Resultatet av en sådan skulle bli högre arbetslöshet och försämrade offentliga finanser. Sidoalternativet redovisas i bilaga 2. 1.2.2 Den svenska utvecklingen Den ekonomiska tillväxten i beräknas till både 1998 och 1999. Den höga tillväxten drivs av en stark inhemsk efterfrågan. Såväl investeringar som privat och offentlig konsumtion blir starkare än vad som tidigare an- tagits. Å andra sidan verkar den utländska efterfrågan öka långsammare och man kan inte bortse från risken att spridningseffekterna av den finansiella krisen dämpar tillväxten även i . Bokslut över Den ekonomiska utvecklingen under inledningen av var utomordentligt svag. Lågkonjunkturen medförde att produktionen 1993 föll med sammanlagt . Den öppna arbetslösheten fyrdubblades från till . Närmare en halv miljon arbetstillfällen försvann. Som en följd härav och av en svag finanspolitik steg underskottet i de offentliga finanserna kraftigt och uppgick som mest till av BNP . 1997 har BNP-till- växten i genomsnitt uppgått till . Både räntan och inflationen har stabiliserats på låga nivåer. Den lägre räntenivån är en viktig orsak till de relativt goda utsikterna för svensk ekonomi. Räntefallet som även inneburit en minskad ränteskillnad mot andra länder beror främst på att den ekonomiska politiken har varit inriktad på att sanera de offentliga finanserna och på prisstabilitet. faller den öppna arbetslösheten som sysselsättningen stiger. Prognos Den privata konsumtionen har tagit ordentlig fart. beräknas den privata konsumtionen öka för att sedan öka 1999. Hushållens finansiella förmögenhet är trots den senaste tidens börsoro stor. 1997 1998 1999 2000 2001 Privat konsumtion 922,9 2,7 2,9 2,5 2,0 Offentlig konsumtion 449,3 1,9 0,8 0,6 0,8 Stat 134,2 2,5 0,5 0,5 0,5 Kommuner 315,1 1,7 0,9 0,6 1,0 Bruttoinvesteringar 237,9 9,8 8,0 6,8 5,9 Näringsliv ex. bostäder 182,8 10,7 7,1 4,8 3,2 Bostäder 23,8 6,2 23,5 25,0 25,0 Myndigheter 30,5 7,6 1,4 2,2 1,4 Lagerinvesteringar 6,8 0,1 0,0 0,0 0,0 Export 761,4 5,9 5,8 6,6 5,5 Import 639,5 8,8 7,1 6,3 5,8 BNP 1739 3,0 3,0 3,2 2,6 Det låga ränteläget bidrar till en betydande ökning av investeringarna. Expansionen i tjänstesektorn samt ett relativt högt resursutnyttjande i exportindustrin medför ett stort behov av att bygga ut kapaciteten i näringslivet. Ett osäkerhetsmoment kvarstår dock för industrins investeringar. Om effekterna av den finansiella krisen blir stora kan en del investeringar skjutas . Bostadsinvesteringarna beräknas öka framöver. av nedgång väntas den offentliga konsumtionen öka igen . Huvudorsaken till detta är att förbättringen av de offentliga finanserna har möjliggjort ökade resurser till skola, vård och omsorg. Den kommunala konsumtionen beräknas stiga både och . Det är främst inom skolan och vården som ökningen sker. Även den statliga konsumtionen beräknas stiga både 1998 och 1999.