prop · GM031D2 · 1999-01-01 00:00:00 — Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med 1999, och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 63 134 62 701 62 658 34 315 33 753 33 477 Utgiftsområdet omfattar folkpension i form av ålderspension och efterlevandepension till vuxna samt pensionstillskott till sådana pensioner samt därutöver bostadstillägg till pensionärer. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till ålderspensioner, till efterlevandepension till vuxna och till bostadstillägg till pensionärer. omfattar utgiftsområdet, bl.a. som en effekt av beslut om det reformerade pensionssystemet, folkpension till ålderspensionärer som inte har rätt till tilläggspension, folkpension och tilläggspension i form av efterlevnadspension till vuxna, pensionstillskott till såväl ålderspension som efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet till äldre och efterlevande. Regeringen anser att det är av stor vikt att ge de äldre en ekonomisk trygghet som tillgodoser ett grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till bostad med tillfredsställande standard. Flera utredningar pågår som berör utgiftsområdet bl.a. , utredningen av systemet för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer samt utredningen av den övergångsvisa garantipensionen. Regeringen föreslår i denna proposition att pensionerna för skall beräknas utifrån prisbasbeloppet utan reduktion. Det innebär att återgången till att beräkna pensionerna utan reduktion tidigareläggs . Regeringen föreslår vidare att den del av bostadskostnaden i intervallet , som kan ersättas med bostadstillägg till pensionärer, höjs från till . Regeringen föreslår också att kommunerna även 2000 får möjlighet att betala ut kommunalt kompletteringsbelopp till det statliga bostadstillägget. Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet minskas med , och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 32 602 35 814 35 888 39 896 42 581 45 622 Utgiftsområdet omfattar ekonomiskt stöd till barnfamiljer (förutom studiehjälp för gymnasie- studerande som återfinns under utgiftsområde 15 och bostadsbidragen som återfinns under utgiftsområde 18). Stöden utgörs av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension och vårdbidrag till funktionshindrade barn. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till allmänna barnbidrag, till föräldraförsäkringen, till underhållsstöd, till kostnader för internationella adoptioner, till folkpension i form av barnpension och till vårdbidrag till funktionshindrade barn. Målen för utgiftsområdet är att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap samt att lämna särskilt ekonomiskt stöd till familjer i utsatta situationer. Regeringen avser att föreslå en höjning av barnbidraget med per barn och månad från och ytterligare per barn och månad från , till totalt per barn och månad. Flerbarnstilläggen räknas upp i motsvarande mån. Detta kommer att föreslås under förutsättning att de offentliga finanserna ger utrymme för en sådan åtgärd. En särskild arbetsgrupp inom har, i enlighet med vad som angavs ekonomiska vårproposition, analyserat regler och ekonomiskt utfall för underhållsstödet. Regeringen avser att fortsätta detta analysarbete och noga följa underhållsstödets kostnadsutveckling. I avvaktan på den slutliga utvärderingen av systemet föreslår regeringen att anslaget för underhållsstöd tillförs för . Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med , och . Vidare föreslås att det tas upp ett nytt anslag för finansiering av statlig ålderspensionsavgifter avseende pensionsrätt för barnår. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 40 920 38 485 37 842 33 789 26 484 24 063 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna bidrag till arbetslöshetsersättning samt bidrag till lönegarantiersättning. Från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning täcks utgifterna även för åtgärderna tillfällig avgångsersättning, offentligt tillfälligt arbete (OTA), resursarbete (t.o.m. ), den s.k. aktivare användningen av arbetslöshetsersättningen samt generationsväxling. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till arbetslöshetsersättning och till lönegarantiersättning. Målet för utgiftsområdet är att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund infördes en ny lag om arbetslöshetsförsäkring . Prioriterade frågor är aktivitet och omställning under arbetslöshet. En arbetsgrupp har tillsatts inom för att tillse att kontrollfunktionen inom arbetslöshetsförsäkringen effektiviseras. Vidare föreslås ett system för utfasning av den tillfälliga åtgärden offentligt tillfälligt arbete (OTA). täcks utgifterna för åtgärden under utgiftsområde 14. Pågående projekt inom den s.k. aktivare användningen av arbetslöshetsersättningen föreslås få fortsätta till som längst t.o.m. . Utgiftsnivån påverkas primärt av den öppna arbetslösheten vad gäller utgifterna för arbetslöshetsersättningen och av antalet konkurser vad gäller utgifterna för lönegarantiersättningen. Den minskande arbetslösheten har medfört att utgifterna under utgiftsområdet sjunkit . Prognoserna för den öppna arbetslösheten har successivt reviderats ned. Till följd av detta jämte en ny beräkning av effekterna av höjda ersättningsnivåer i försäkringen och en reviderad anslagskonstruktion för lönegarantin har de beräknade utgifterna för utgiftsområdet reviderats ned i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen för med för , för och med för . Från anslaget Bidrag till lönegarantiersättning betalas t.o.m. utgången av räntor och amorteringar på den skuld som kvarstår i från lönegarantifonden. Regeringen kommer under innevarande år att besluta att skulden efter lönegarantifonden, som uppgick till , skall avskrivas vid årets utgång. I och med detta belastas anslaget endast av utgifter för lönegarantiersättning. Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med 1999, och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 50 005 48 248 47 826 48 274 48 881 47 407 Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknadspolitiska åtgärder, , Arbetarskyddsstyrelsen och ytterligare ett antal myndigheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Området omfattar även merkostnadsersättning till Samhall AB:s verksamhet, vissa utgifter för jämställdhetspolitiska frågor samt statliga arbetsgivarfrågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till arbetsmarknad, till arbetslivsfrågor, till jämställdhetsfrågor och till statliga arbetsgivarfrågor. Uppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, bryta de obalanser som finns på olika delarbetsmarknader, hjälpa personer med särskilda behov och förebygga permanent utslagning från arbetslivet. Målet för arbetslivspolitiken är att minska risker för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön sedd ur ett helhetsperspektiv. Inom utgiftsområdet prioriteras dels åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och på så sätt bidra till en ökad sysselsättning, dels åtgärder för att förbättra effektiviteten och träffsäkerheten i stödformer som riktas till arbetshandikappade. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att se över styrning, uppföljning och utvärdering av arbetsmarknadspolitiken. Arbetsgruppen skall bl.a. se över de nuvarande verksamhetsmålen för (). Att säkerställa en effektiv uppföljning av målen som medger utvärdering av de insatser som görs och ger underlag för omprövning är en angelägen uppgift. Det är också viktigt att se över vilka samverkansformer som bör finnas inom arbetsmarknadspolitiken framöver i syfte att säkerställa hög kvalitet i utförandet av de uppgifter som finns. Regeringen avser att se över volymkravet för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och återkomma med förslag i den ekonomiska vårpropositionen . Budgetförslaget för utgiftsområdet bygger på de förslag regeringen aviserade i årets ekonomiska vårproposition. I syfte att motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden och förstärka arbetsförmedlingarnas arbete med företagskontakter disponerar () för tillfälliga personalförstärkningarna vid arbetsförmedlingar och under innevarande budgetår. Regeringen föreslår att motsvarande medel avsätts även . I takt med den förbättrade situationen på arbetsmarknaden bör dessa medel kunna reduceras i ett första steg med . Vidare föreslår regeringen, som ett led i sin strävan att förenkla reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärdena, ett införande av ett förstärkt försäkringsskydd för deltagarna i dessa åtgärder. I detta sammanhang föreslås även att arbetsplatsintroduktion och arbetslivsutveckling ersätts med ett enhetligt regelverk. Regeringen föreslår dessutom som led i en satsning på insatser för arbetshandikappade åtgärder för att förbättra deras situation på arbetsmarknaden. Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med , och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 15 Studiestöd Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 15 983 21 274 21 610 22 447 23 741 25 354 Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiehjälp till gymnasiestuderande i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m och studiemedel samt olika former av vuxenstudiestöd. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav studiemedel , särskilt utbildningsbidrag och särskilt vuxenstudiestöd (svux och svuxa) . Målen för utgiftsområdet är att studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen. Det skall dessutom ha en utjämnande verkan som främjar ökad social rättvisa. Prioriterat 2001 är en höjning av studiehjälpen med och ytterligare . Höjningen av studiehjälpen är en följd av att regeringen avser föreslå en höjning av barnbidraget under förutsättning att de offentliga finanserna ger utrymme för en sådan åtgärd. Budgetförslaget för utgår vidare från utbildningssatsningen inom vuxenutbildningen och den utbyggnad av högskolan som regeringen presenterade i budgetpropositionen för . Detta innebär bl.a. att volymen successivt ökar vad gäller studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och särskilt utbildningsbidrag. Med anledning av pensionsreformen har utgifterna under utgiftsområdet ökats med , och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 25 122 27 111 27 669 29 Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom ansvarsområde. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till barnomsorg, skola och vuxenutbildning, till universitet och högskolor m.m., till högskolemyndigheter samt till nationella och internationella forskningsresurser. Inom barnomsorgen är de viktigaste målen att ge barn stöd och stimulans för sin utveckling samt att underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller studier med vård och ansvar för barn. Skolans mål är att alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden skall ha tillgång till en likvärdig utbildning. Målet för vuxenutbildningen är att överbrygga utbildningsklyftorna, medverka till arbetslivets förändring, bidra till full sysselsättning och tillgodose de vuxnas individuella önskemål om vidgade utbildningsmöjligheter. Universitet och högskolor har som sina viktigaste mål att erbjuda utbildning av hög och likvärdig kvalitet i alla delar av landet, bedriva forskning samt därigenom bidra till en regionalt balanserad utveckling. Regeringen fortsätter prioriteringen av arbetet med att stärka utbildningens kvalitet och att säkra likvärdigheten i skolan. Ett tiopunktsprogram med detta syfte föreslås genomföras. Ett program för IT i skolan genomförs till en kostnad av ca . Vidare avsätts medel för förstärkning av utbildningen för barn och ungdomar samt vuxna i storstadsregionerna. Den särskilda utbildningssatsningen fortsätter med ytterligare 10 000 platser. En ytterligare satsning görs också på försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning som utökas från 8 800 platser till 12 000 platser . Dessutom förlängs försöksverksamheten till och med . Högskolan skall fortsatt byggas ut. Utbyggnaden sker i hela landet. tillförs 15 000 nya platser. Tyngdpunkten skall ligga inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. En nationell IT-satsning pågår inom högskoleområdet och biblioteksväsendet. Universitetsdatanätet Sunet föreslås förstärkas. Satsningen på forskning och utveckling fortsätter för att bidra till en hög kunskaps- och kompetensnivå i samhället. Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med , och . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 7 179 7 335 7 451 7 452 7 597 7 722 Utgiftsområdet omfattar kultur och medier, stöd till folkbildning, ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav hänför sig till kultur och medier. De viktigaste målen på området är att värna yttrandefrihet, delaktighet i kulturlivet, främja kulturell mångfald och konstnärlig förnyelse, bevara och bruka kulturarvet, främja bildnings- strävanden och internationellt kulturutbyte, främja ungdomars delaktighet i samhällsutvecklingen samt främja idrottslig verksamhet. Inom utgiftsområdet prioriteras bl.a. fortsatta insatser för att litteraturen och läsandet skall stärkas, att konstnärers villkor skall förbättras samt för kulturarvets demokratiska funktion. Vidare görs en satsning på ett för alla samt på arkitektur, formgivning och design. Kulturen som utvecklingsfaktor samt film- och mediefrågorna lyfts fram. Besparingsåtgärder genomförs inom området för de centrala museerna eftersom de undantogs från detta . Med anledning av ålderspensionsreformen föreslås att ramen för utgiftsområdet ökas med 2001. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 30 891 22 902 22 637 20 463 17 300 13 702 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna plan-, bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna och regionala självsstyrelseorgan, lantmäteriverksamhet samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. uppgår de anvisade medlen enligt statsbudget till , varav 20,0 miljarder till plan-, bygg- och bostadsväsendet, till länsstyrelserna m.m. och till stöd till ekologisk omställning och utveckling. Målen för utgiftsområdet är att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar samt att bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vidare skall en ekologisk hållbarhet vara grund vid planering och byggande. Stöd till kommunerna för investeringsprogram skall öka takten i omställningen till ett hållbart samhälle. Samhällsplaneringen skall vara sektorsövergripande. I propositionen Bostadspolitik för en hållbar utveckling lade regeringen förslag till en långsiktig bostadspolitik (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98: BoU10, rskr. 1997/98:306). Prioriteringarna inom området är att skall säkerställa ekonomisk, verksamhetsmässig och organisatorisk balans och en rationell fastighetsbildning. Vidare skall ett för ekologisk hållbarhet bildas och lokaliseras till . En uppföljning av utvecklingen på det bostadssociala området skall ske. Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska främst beroende på att räntenivån varit lägre än tidigare antaganden. Utgifterna för kreditgarantier har däremot ökat dramatiskt . Denna utveckling förväntas även 2001 och beror bl.a. på att de ekonomiska problemen har underskattats i de bostadsrättsföreningar som inte ingått i Statens bostadskreditnämnds tidigare prognosunderlag. Ramen är justerad med anledning av detta. En omprioritering av resurser görs som innebär att vissa medel överförs från de lokala investerings- programmen till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 2 940 3 605 3 528 2 743 2 675 3 337 Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd och medel som länsstyrelserna, självstyrelseorganen och () förfogar över för regional projektverksamhet samt en del av medfinansieringen av EG:s struktur- fondsprogram. Vidare ingår även medel för utbetalningar från samt medel för () och (). uppgår anvisade medel enligt statsbudgeten till , varav ca på anslaget för regionalpolitiska åtgärder och för utbetalning från . Målet för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Målet för utgiftsområdet är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målet för regionalpolitiken. Utgiftsområdet benämns ofta den "lilla" regionalpolitiken. Den "stora" regionalpolitiken omfattar åtgärder med regionalpolitisk betydelse inom andra politikområden. Denna politik är av grundläggande betydelse för den regionala utvecklingen. Inom utgiftsområdet prioriteras arbetet med att öka samordningen av och effektiviteten i åtgärderna för utjämning och tillväxt i de regionalpolitiskt utsatta regionerna samt att förstärka de regionalpolitiska insatserna inom den stora regionalpolitiken. Vidare prioriteras arbetet med en översyn av de nationella regionalpolitiska stödområdena, en parlamentarisk kommitté som skall lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken samt inriktningen av EG:s strukturfondspolitik inför den nya programperioden 2006. Inom den regionala näringspolitiken prioriteras arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Regeringens program på för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder skall fullföljas. Regeringen föreslår att nya anslag förs upp på statsbudgeten för för att täcka dels ett kapitaltillskott till Norrlandsfonden på , dels en del av driften av ett kommunalt flygplatsbolag i på och slutligen åtaganden som ingåtts för vissa regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. på . Regeringen föreslår även att ett nytt anslag för regionalpolitiska åtgärder på förs upp på statsbudgeten och att ett bemyndigandesystem införs för det nya anslaget. Det nuvarande anslaget för regionalpolitiska åtgärder blir därmed ett s.k. äldre anslag. Vidare föreslår regeringen att anslaget för landsbygdslån reduceras med sammanlagt bl.a. för att finansiera kapitaltillskottet till Norrlandsfonden. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 1 609 1 215 1 546 1 549 1 464 1 592 Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav till miljövård och 0,2 miljarder till strålskydd och kärnsäkerhet. De övergripande målen inom utgiftsområdet är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt att skydda natur- och kulturlandskap. Till grund för det fortsatta miljöarbetet ligger de femton miljökvalitetsmål som redovisats i propositionen Svenska miljömål - Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145). En uppföljning av arbetet med att föra mot en ekologisk hållbarhet redovisas för i en separat skrivelse (skr. 1998/99:5). Inom utgiftsområdet prioriteras införandet av , insatserna för att upprätthålla och vidareutveckla kompetensen för övervakning av organiska miljögifter i naturen, bevarandet av biologisk mångfald genom kraftigt ökat skydd av värdefulla naturområden, främst skogsområden samt sanering och återställning av förorenade områden. Regeringen föreslår en kraftig förstärkning av resurserna för skydd av naturområden, främst skogsområden, för att bevara den biologiska mångfalden. Resurserna föreslås öka med sammanlagt 2001. Vidare föreslår regeringen ett nytt anslag för sanering och återställning av förorenade områden omfattande totalt för perioden 2001. I enlighet med den ekonomiska vårpropositionen föreslås att en förstärkning för utgiftsområdet görs avseende dels miljöövervakning, dels den med näringslivet och staten samfinansierade forskningen som bedrivs via Stiftelsen för . Vidare föreslås engångsvis för två nya anslag: Åtgärder för att rena och Miljöinsatser i . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsområde 21 Energi Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Förslag Beräknat 1997 1998 1998 1999 2000 2001 593 2 011 1 232 1 681 1 440 1 715 Utgiftsområdet omfattar insatser för omställning och utveckling av energisystemet samt insatser för att främja utvecklingen av effektiva energimarknader och en god försörjningsberedskap. uppgår anvisade medel enligt statsbudget till , varav ca till energisystemfrågor och till omställning och utveckling av energisystemet. De viktigaste målen inom utgiftsområdet är att trygga tillgången till el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i , att skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt att underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Inom utgiftsområdet prioriteras uppföljningen av det energipolitiska program som beslutats av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Satsningen uppgår till totalt och löper fram t.o.m. . Merparten av åtgärderna avser insatser för att genom forskning, utveckling och demonstration kraftigt sänka kostnaderna för ny och effektivare teknik. Målet är att öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. energipolitiska beslut innebär att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Bortfallet av el skall kompenseras genom effektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor.