prop · GM0371 · 1999-01-01 00:00:00 — Många av dem som skrivit till regeringen eller utredningen i anledning av debatten och steriliseringarna har i sina brev inte uttryckligen angett något ersättningsbelopp. Av dem som gjort detta uppgår beloppet i huvudsak till mellan och . Några enstaka personer har begärt högre ersättning, i något fall upp till ett par miljoner kr. Utredningen är medveten om att inte ens en ersättning i den storleks- ordning som utredningen nu föreslår av alla kommer att uppfattas som en rimlig kompensation för den kränkning och det lidande som många ut- satts för. Men vid en avvägning mellan det enskilda lidandet och de er- sättningsprinciper som tillämpas i bl.a. skadeståndsfall i såväl som andra nordiska länder hoppas och tror utredningen att det föreslagna ersättningsbeloppet generellt sett ter sig acceptabelt. Det är viktigt att nämna att i många av de brev som kommit utredningen till del, brevskrivarna framför allt uttrycker en önskan om upprättelse och krav på en ursäkt från statens sida. Enligt utredningens uppfattning är det nu föreslagna beloppet så högt att det visar på viljan att gottgöra dem som drabbats. Särskilt om kastreringslagen (1944:133) Sedan den alltjämt gällande kastreringslagen började tillämpas har cirka 400 personer kastrerats huvuddelen . tillämpas lagen uteslutande på personer som önskar byta kön. Utredningen vill i detta sammanhang framföra att utredningen delar tidigare framförda uppfattningar att kastreringslagen inte längre fyller någon funktion utan bör upphävas. Utredningen vill också uppmärksamma regeringen på att arkivmaterial utredningen studerat tyder på att kastreringar ibland genomförts som ett alternativ till sterilisering på nästan uteslutande män som varit tvångsin- tagna på vissa anstalter. Kastrering har ställts som villkor för att de skulle få bli utskrivna från anstalten. ännu gällande kastreringslag företer således flera likheter med den avskaffade steriliseringslagen. Påtryckningar och indirekt tvång tycks ha förekommit som liknar tillämpningen i vissa fall av steriliseringslagen. Detta motiverar att överväganden görs om kastrerade skulle kunna komma ifråga för någon form av ekonomisk ersättning motsvarande den som utredningen nu föreslår för de steriliserade. Organisationsfrågor Handläggande organisation har i uppdrag att lägga fram förslag om hur handläggningen och beslut i ersättningsärendena skall organiseras. Vad utredningen vet kommer i vart fall 200 ansökningar om ersättning att prövas. Hur många som ytterligare kommer att begära ersättning är mycket svårt att uppskatta. En indikation på hur många ytterligare som kommer att begära ersättning får man när detta betänkande presenterats. Under alla för- hållanden kommer ersättningsfrågan att kräva en organisation som under i vart fall ett till kan handlägga dessa ärenden. Handläggningen av ärendena måste vara såväl snabb och effektiv som rättssäker. Det krävs därför en organisation med erfarenhet av och kunskap om såväl juridiska som medicinska frågor. Organisationen måste ha personal med kompetens i dessa frågor. Den måste ha erfarenhet av att göra medicinska bedömningar ur äldre, ofta handskrivet journalmaterial. Den bör även ha kunskap om ersättningsfrågor. Inom organisationen måste också finnas erfarenhet av rättssäkerhetsfrågor och förvaltningsrättsliga frågor samt sekretessfrågor. Enligt utredningens uppfattning är det inte meningsfullt att bygga upp en ny, särskild organisation med eget kansli för den begränsade tid er- sättningsfrågan skall hanteras och med det med all reservation för- hållandevis begränsade antal prövningar som kommer att ske. Organisa- tionsfrågorna bör istället lösas inom ramen för en existerade verksamhet. Med hänsyn till antalet ärenden och de krav på domstolsprövning som den lagstiftning utredningen föreslår måste förutsätta, kan de organ som vanligen handlägger ersättningskrav mot staten inte utnyttjas. Det gäller Justitiekanslern och . Ett alternativ är en organisation nära knuten till . En viktig och kanske avgörande invänd- ning mot att låta hantera ersättningsfrågorna är att denna myndighet i princip är densamma som en gång beslutade om de sterilise- ringar som är föremål för utredning och ersättning. Många av dem som skrivit till regeringen och utredningen har uttryckt stor misstänk- samhet mot de myndigheter och myndighetspersoner som en gång beslutade om sterilisering. För dessa människor skulle det kunna framstå som stötande om det var "samma" myndighet som skulle besluta om ersättning och i vissa fall om än i begränsad omfattning göra skälig- hets- och trovärdighetsbedömning av deras påståenden om sterilisering. Med hänsyn till dessa omständigheter anser utredningen att den lämp- ligaste lösningen är att en mer fristående, erfaren, organisation tar hand om den praktiska hanteringen av ersättningsfrågan. Utredningen förslår att den organisation som handlägger den offentliga och stora delar av den privata sjukvårdens patientskadeärenden utnyttjas för att sköta den praktiska handläggningen av ansökningarna om ersätt- ning vid sterilisering. () skapades i samband med att patientskadeersättningen blev lagreglerad genom patientskadelagen. Organisationen handlägger cirka 7 000 ärenden. Den har även handlagt utbetalning av särskild ersättning från staten och landstingsförbundet till HIV-smittades anhöriga (224 ersättningar). Genom lagregleringen blir ersättningen till de steriliserade en civil rättig- het enligt regler. Då ställs krav på en dom- stolsprövning. Av den anledningen bör alla beslut om ersättning fattas av en särskild nämnd, uppbyggd på sådant sätt att kraven på domstols-pröv- ning uppfylls. Utredningen föreslår att nämndens ordförande och vice ordförande skall vara lagfarna och ha erfarenhet av domarvärv. I nämnden bör ingå en representant för det allmänna genom en parlamentariker för att ge offentlig insyn. Dessutom bör där ingå medicinskt och social-psykiatriskt sakkunniga. De tjänstemän inom PSR som handlägger och föredrar ärendena inför nämnden bör också vara förordnade där. Offentlighet och sekretess De ärenden som nämnden skall hantera är i flertalet fall av känslig per- sonlig karaktär. Det rör enskilda människors personliga förhållanden an- givna i journaler och andra liknande handlingar, ofta upprättade under deras vistelser på anstalter eller institutioner, där deras psykiska, sexuella och sociala situation beskrivs på ett utlämnande och ofta nedsättande sätt. Många av dem som varit i kontakt med såväl som ut- redningen har klart deklarerat att en förutsättning för att de skall skriva och ansöka om ersättning är att varken deras namn eller vad de utsatts för kommer till någon utomståendes kännedom. De vill med andra ord inte att det skall bli känt att de steriliserats. Med hänsyn härtill föreslår utredningen att en omfattande sekretess skall gälla i ersättningsärendena. Utredningen föreslår att en ny regel införs i sekretesslagen, överens- stämmande med dem som gäller inom hälso- och sjukvård och social- tjänst. Sekretess skall som huvudregel gälla, dvs. med omvänt skade- rekvisit, och i högst . Om nämndens beslut skulle vara offentliga skulle enskilda personers namn avslöjas och vid bifallsbeslut skulle det bli känt att personen var steriliserad och mot sin vilja. Även nämndens beslut bör därför vara sekretessbelagda. Likaså bör, på samma sätt som inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, den s.k. meddelarfriheten inte omfatta uppgifter rörande enskildas hälsotillstånd eller personliga för- hållanden i dessa ersättningsärenden. Utredningen föreslår att ansökan om ersättning skall vara personlig. Det måste med andra ord stå helt klart att den enskilde verkligen vill att frågan om en ansökan om ersättning för sterilisering mot hans eller hennes vilja skall prövas. Givetvis bör det vara möjligt att begära ersätt- ning genom ombud eller, då det gäller mycket sjuka personer, genom god man eller förvaltare. De ärenden som regeringen tidigare fattat beslut i bör prövas på nytt utan att enskilda skall behöva ta något nytt initiativ till det. Utredningen kommer att till nämnden överlämna samtliga de ansök- ningar om ersättning som kommit till utredningen eller som utredningen fått överlämnat till sig från regeringen. För att få överblick på de administrativa kostnaderna skall den före- slagna lagen endast tillämpas på ansökningar som kommit in från det lagen börjar gälla. Skulle antalet ärenden som kommer in vara stort vid slutet av är det möjligt att förlänga lagens tillämpningstid. Det är alternativt möjligt för regeringen att även sedan lagen upphävts bevilja ersättning ex för senare ansökningar utifrån de kriterier utredningen angett i lagförslaget. Ett särskilt ansökningsformulär bör upprättas där alla väsentliga upp- gifter skall föras in för att det skall vara enklare att ta fram äldre jour- nalmaterial m.m. Det innefattar även uppgift om efternamn vid det till- fälle ansökan om sterilisering skedde, när och var åtgärden vidtogs samt andra uppgifter om den enskildes personliga förhållanden då som kan ge stöd för ersättning. Den som begär ersättning kan själv begära in äldre arkivmaterial. Den handläggande organisationen bör också var behjälplig med det. Över- huvudtaget bör nämnden ha en långtgående service- och undersöknings- skyldighet i syfte att hjälpa enskilda sökande. Den ersättning utredningen föreslår är avsedd att vara en personlig upprättelse för den enskilde. Det medför att anhöriga inte skall kunna ansöka om ersättning för den som redan avlidit. Om någon avlider innan nämnden fattat beslut i ärendet skall inte heller ersättning utgå med hän- syn till ersättningens personliga karaktär. Kostnadsberäkning Utredningen föreslår att den som är berättigad till ersättning enligt de kriterier utredningen satt upp i lagförslaget skall få en ersättning med . Utredningen har cirka 200 ärenden som med säkerhet kommer att prövas. Av dessa uppskattar utredningen att huvuddelen också efter kompletteringar av underlagsmaterial kommer att kunna be- viljas ersättning. Det innebär en kostnad för ersättningar på . Hur många som därutöver kommer att begära ersättning är mycket svårt att nu uppskatta. Men efter att utredningens förslag offentliggjorts och regering och riksdag behandlat frågan kommer det på ett säkrare sätt vara möjligt att uppskatta hur många som totalt kommer att begära ersättning. Utredningen föreslår därför att det i tilläggsbudgeten avsätts tillräckliga medel för att med margi- nal täcka ersättningen till dem som redan nu ansökt men att man sedan avvaktar utvecklingen innan ytterligare medel avsätts. Kostnaderna för den administrativa hanteringen av ersättningsfrågan dvs. PSR:s handläggningskostnader och kostnader för nämnden bör kunna stanna på knappt en och . När kan lagstiftningen träda i kraft? Det är självfallet mycket angeläget att de som steriliserats mot sin vilja eller på någon annans initiativ får ersättning så fort som möjligt. Med hänsyn till att utredningen föreslår en särskild lag om ersättning gör och beslutsprocesser att lagen av tidsskäl inte kan träda i kraft tidigare än . Den nämnd utredningen föreslår skall besluta om ersättning kan därför inte börja arbeta före detta datum. Däremot bör det vara möjligt för PSR att redan tidigare förbereda de ärenden som redan kommit in till utredningen. Utredningen kommer under hand att på alla sätt hjälpa till med dessa för- beredelser så att ersättningsfrågan kan lösas snabbt efter beslut. Generella kommittédirektiv Det ingår i utredningens uppdrag att ta ställning till vissa kommittédirek- tiv som gäller alla utredningar. Det gäller prövning av offentliga åtagan- den, regionalpolitiska konsekvenser, jämställdhetspolitiska konsekvenser samt effekterna för det brottsförebyggande arbetet. Enligt direktivet om prövning av offentliga åtaganden skall utred- ningen förutsättningslöst pröva om det offentliga åtagande som utred- ningen är satt att utreda bör vara en offentlig angelägenhet samt om så är fallet och förslaget innebär kostnadsökningar föreslå en finansiering. Om utredningen skulle följa direktivet om offentliga åtaganden skulle konkreta förslag till effektiviseringar, omprioriteringar eller besparingar inom samma politikerområde lämnas motsvarande de kostnader som er- sättningen till de steriliserade skulle innebära, dvs. inom socialdeparte- mentets område och då främst inom hälso- och sjukvården och det medi- cinsk-etiska området. Enligt utredningens uppfattning är det varken rimligt att utredningen nu eller regering och riksdag senare när det slutliga beslutet tas föreslår besparingar inom t.ex. hälso- och sjukvården för att finansiera en gott- görelse till dem som steriliserats mot sin vilja. Det skulle vara stötande att på sådant sätt ställa de steriliserade mot andra utsatta grupper eller verksamheter. Utredningen avstår därför från att föreslå någon konkret finansiering utan föreslår istället att kostnaderna får tas från ett generellt ekonomiskt utrymme. Om ett sådant ekonomiskt utrymme saknas får besparingar göras generellt i budgeten. Utredningen ser inga direkta regionalpolitiska konsekvenser av utred- ningens förslag. Inte heller har de i generella termer några effekter på det brottsförebyggande arbetet. Det är tydligt att steriliseringsfrågan som sådan är en i stora delar könsrelaterad fråga. av de steriliserade var kvinnor. Vad gäller jämställdhetspolitiska konsekvenser innebär utredningens ersätt- ningsförslag att samma belopp ges till alla, oberoende av kön. Utred- ningen kommer i den historiska analysen bl.a. ta upp de könsrelaterade aspekterna på steriliseringspolitiken. Utredningens slutbetänkande be- räknas vara klart . I det kommer även utredningens kartläggning att presenteras. Författningsförslag 1 Förslag till Lag om ersättning till steriliserade i vissa fall Härigenom föreskrivs följande. 1 § Ersättning enligt denna lag kan utgå på grund av sterilisering som företagits 1. med tillämpning av lagen (1934:171) om sterilisering av vissa sinnessjuka, sinnesslöa eller andra som lida av rubbad själsverksamhet, 2. med tillämpning av lagen (1941:282) om sterilisering, 3. utan tillämpning av under första punkten nämnda lag. Närmare villkor för ersättning anges i 2 §. 2 § Den som steriliserats enligt 1 § är berättigad till ersättning om han eller hon 1. varken undertecknat ansökan om sterilisering eller skriftligen sam- tyckt till steriliseringsåtgärden, 2. för ansökan om sterilisering eller då sterilisering genomfördes var omyndig eller underårig, 3. för ansökan om sterilisering eller då sterilisering genomfördes var intagen på anstalt, vårdhem eller liknande institution, 4. steriliserats på grund av att han eller hon var rubricerad som sinnessjuk, sinnesslö eller epileptiker, 5. enligt uttryckligt myndighetskrav steriliserats för att få dispens att ingå äktenskap, för att få genomgå abort eller för att få mödrahjälp eller annat statligt eller kommunalt bidrag, eller 6. får antas ha samtyckt till steriliseringen på grund av otillbörlig på- verkan eller annan försumlighet av myndighet. 3 § Staten utger ersättning till den som är berättigad enligt 2 § med ett- hundrasjuttiofemtusen (175.000) kr. Från detta belopp avräknas ersätt- ning som staten tidigare kan ha utgett på grund av steriliseringen. Rätten till ersättning är personlig och kan inte överlåtas. 4 § Ansökan om ersättning kan endast göras av den steriliserade person- ligen eller, om han eller hon är förhindrad på grund av sjukdom eller svaghet, av ställföreträdare eller ombud med uttryckligt uppdrag att an- söka om ersättningen. 5 § Ansökan om ersättning prövas av en särskild nämnd. Ordföranden och vice ordföranden i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Regeringen utser nämnden och förordnar om dess sammansätt- ning och arbetsformer. 6 § Den som ansöker om ersättning har rätt att företräda inför nämnden och lämna muntliga uppgifter i ärendet. 7 § Beslut enligt denna lag kan inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Den tillämpas på ansökningar om ersättning som kommit in till den i 5 § angivna nämnden från ikraft- trädandet till utgången av juni månad 2001. 2 Förslag till Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 39 §, av följande lydelse dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap 39 § Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (1999:00) om ersätt- ning till steriliserade i vissa fall för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom när- stående lider men. I fråga om upp- gift i allmän handling gäller sek- retessen i högst . 16 kap 1 § Att friheten enligt 1 kap 1 § tryckfrihetsförordningen (---) i övrigt är begränsad, är de där tyst- nadsplikten följer av - - - - 3. denna lag enligt - - - - 7 kap. 34 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 - - - - Att friheten enligt 1 kap 1 § tryckfrihetsförordningen (---) i övrigt är begränsad, är de där tyst- nadsplikten följer av - - - - 3. denna lag enligt - - - - 7 kap. 34 § 7 kap. 39 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 - - - - Denna lag träder i kraft Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ersättning till steriliserade i vissa fall Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller ersättning av staten till personer som steriliserats 1. enligt lagen (1934:171) om sterilisering av vissa sinnessjuka, sinnesslöa eller andra som lida av rubbad själsverksamhet, 2. enligt lagen (1941:282) om sterilisering, eller 3. med myndighets medverkan utan stöd av lag. 2 § Den som steriliserats enligt 1 § har rätt till ersättning om han eller hon 1. varken undertecknat ansökan om sterilisering eller skriftligen sam- tyckt till sterilisering, 2. för ansökan om sterilisering eller då sterilisering ut- fördes var omyndig eller underårig, 3. för ansökan om sterilisering eller då sterilisering ut- fördes var intagen på anstalt, vårdhem eller liknande institution, 4. steriliserats på grund av att han eller hon var diagnostiserad som sinnessjuk, sinnesslö eller epileptiker, 5. enligt uttryckligt myndighetskrav steriliserats för att få dispens att ingå äktenskap, för att få genomgå abort eller för att få mödrahjälp eller annat statligt eller kommunalt bidrag, eller 6. får antas ha samtyckt till steriliseringen på grund av otillbörlig på- verkan eller annan försumlighet av myndighet. 3 § Ersättningen uppgår för var och en till etthundrasjuttiofemtusen (175 000) kr. Från detta belopp avräknas ersättning som staten tidigare betalat ut på grund av steriliseringen. Rätten till ersättning är personlig och kan inte överlåtas. Rätten förfaller om sökanden avlider innan beslutet har meddelats. Avlider sökanden efter att ett beslut om ersättning har meddelats, till- faller ersättningen dödsboet. 4 § En ansökan om ersättning skall göras skriftligen av den som ansökan avser. 5 § En ansökan om ersättning skall prövas av en särskild nämnd. Ordföranden och vice ordföranden i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Regeringen utser nämnden och förordnar om dess sammansättning och arbetsformer. 6 § En ansökan om ersättning skall ha kommit in till nämnden före ut- gången av juni månad 2001. Ansökningar som kommer in därefter skall avvisas. 7 § Nämnden skall hålla muntlig förhandling om sökanden begär det och det inte är uppenbart obehövligt. Muntlig förhandling skall vara offentlig. Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas någon uppgift för vilken det hos nämnden gäller sekretess som avses i 7 kap. 39 § sekretesslagen (1980:100), får ordföranden vid förhandlingen besluta att förhandlingen skall hållas inom stängda dörrar. 8 § En sökande eller annan som har inställt sig till en muntlig förhand- ling får av nämnden beviljas ersättning av allmänna medel för kostnader för resa och uppehälle, om nämnden finner det skäligt att ersättning be- talas ut. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen. Närmare bestäm- melser om ersättning och förskott meddelas av regeringen. 9 § Ett beslut enligt denna lag kan inte överklagas. Denna lag träder i kraft och gäller t.o.m. . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 39 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 39 § Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (1999:000) om ersätt- ning till steriliserade i vissa fall för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållan- den, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den en- skilde eller någon honom när- stående lider men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrund- lagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 38 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrund- lagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 38 § 7 kap. 39 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 Denna lag träder i kraft . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har rege- ringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ersättning till steriliserade i vissa fall, 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ersättning till steriliserade i vissa fall Den föreslagna lagen avviker i olika hänseenden från grunder på vilka den svenska skadeståndsrätten vilar. Den kan trots eller snarare till följd av detta tänkas få viss inverkan på skadeståndsrättens fortsatta utveck- ling. Det sägs i den allmänna motiveringen att förslaget inte kan åberopas av andra grupper som kan komma att rikta ersättningskrav mot staten. Härtill må anmärkas att det svenska rättssamhället i utpräglad grad kännetecknas av starka krav att lika skall behandlas lika. Om skulle dyka upp nya grupper som anser sig ha blivit på lik- nande sätt illa behandlade av myndigheterna vilket dessvärre inte kan uteslutas kan det inte undgås att den nu föreslagna lagen kommer att få viss prejudicerande effekt. Lagförslaget är intressant också såtillvida att i lagen fastläggs ett be- stämt belopp med vilket ersättning skall utgå. Storleken av ett ideellt skadestånd har inte tidigare reglerats i lag och så bör det enligt Kommittén om ideell skada förbli (se SOU 1995:33 s. 410 413, jfr SOU 1992:84 s. 254 och 256).