prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall EU-medlemskapet kombinerat med beslutade besparingar har medfört att flera av myndigheterna inom utgiftsområdet fått utökade arbetsuppgifter men med realt reducerade anslagsbelopp. Detta har ställt höga krav på effektiviseringar och prioriteringar i verksamheterna. Det är regeringens bedömning att detta arbete i huvudsak hanterats på ett bra sätt av myndigheterna. Förändringar ekonomiska vårproposition föreslog regeringen förstärkta satsningar inom ett antal områden för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning för åren 1999 2001. Flera av dessa satsningar sker inom utgiftsområde 24; för att stimulera entreprenörskap och företagande främst genom ökad tillgång på s.k. såddkapital, för ökade insatser för att främja små och medelstora företags handel med , till näringslivsinriktade satsningar i och för att stimulera den elektroniska handelns utveckling inom och för insatser för att underlätta för små och medelstora företag att nyttja IT-tekniken i sina exportverksamheter. Regeringen återkommer med detaljerade förslag i dessa frågor. I propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204) föreslog regeringen att en regional näringspolitik utvecklas. Utgångspunkten är att den ekonomiska tillväxten i kan öka genom att den tillväxtpotential som finns i alla regioner bättre tas tillvara genom att näringspolitiken regionaliseras och anpassas till lokala och regionala förutsättningar. det huvudsakliga instrumentet för att genomföra den regionala näringspolitiken är regionala tillväxtavtal. I den ekonomiska vårpropositionen föreslogs vidare att en databas med hushållsrelaterad miljöinformation skall skapas för att öka kunskapen om miljöfrågor. Totalt föreslås att anvisas 2001 för en sådan databas. Regeringen föreslår vidare att anvisas 2000 för utveckling av nya prövningsmetoder avseende varors miljöaspekter, för kunskapsutveckling och uppföljning. Mål Regeringen angav i budgetpropositionen preliminära mål för utgiftsområdet. Regeringen bedömer att styrningen av verksamheterna bör ske på en mer detaljerad nivå än utgiftsområdesnivån för att fungera och för att förbättra resultatredovisningen till . Regeringen föreslår därför följande mål för enskilda verksamhetsområden som komplement till befintliga mål som har beslutat om i andra sammanhang: - att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap och att stärka drivkrafterna för ökad tillväxt och sysselsättning (verksamhetsområde A Näringspolitik), - att erbjuda en ändamålsenlig och kvalitativt högstående service i immaterial- och associationsrättsliga frågor, att utveckla system som underlättar internationella erkännanden, att bidra till att öppna marknader samt att bidra till statens ansvar när det gäller medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljö och egendom (verksamhetsområde B Teknologisk infrastruktur), - ökad kunskap och kompetens i näringslivet för att stimulera tillväxt och förnyelse (verksamhetsområde D Teknisk forskning och utveckling)1, - att medverka till genomförandet av en effektiv inre marknad, ett öppet och starkt multilateralt handelssystem, åtgärder för att främja svensk export samt att främja utländska direktinvesteringar i (verksamhetsområde E Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande), - att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden (verksamhetsområde F Konsumentfrågor)2, - att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt (verksamhetsområde F Konsumentfrågor)2, - att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas (verksamhetsområde F Konsumentfrågor)2, - att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling (verksamhetsområde F Konsumentfrågor)2. Prioriteringar - att förenkla regelverket för framför allt små och medelstora företag, - att stärka kunskapen om kooperativt företagande hos myndigheter och andra organ som har till uppgift att stödja nyföretagande, - att främja utarbetande av regionala tillväxt- avtal, - att främja särskilt de små och medelstora företagens handel med övriga , - att främja handeln i , - att fortsätta arbetet med att genomföra handlingsplanen för att uppnå miljömålet i konsumentpolitiken, - att stärka konsumenternas ställning i informationssamhället, - att ge konsumenterna tillgång till bättre information om priser och annan information beträffande dagligvaror, - att arbeta för att konsumenterna skall få en starkare ställning i EU. 1 Mål beslutat av (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU43, rskr. 1996/97:99). 2 Mål beslutat av (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438). 30.3 Resultatbedömning Utgiftsområdet innehåller många skilda verksamheter. För att resultatredovisningen skall bli relevant för lämnar regeringen redovisningen under respektive verksamhetsområde. 30.4 Ändrad indelning i verksamhetsområden Som ett led i regeringens arbete med att förbättra resultatredovisningen till pågår en förändring av indelningen i verksamhetsområden. I ett första steg och i syfte att förbättra resultatredovisningen för verksamhetsområde A Näringspolitik flyttas fyra anslag till ett nytt verksamhetsområde, G Övriga åtaganden. 30.5 Skatteavvikelser Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. I det följande redovisas skatteavvikelser som hänför sig till utgiftsområde 24 Näringsliv. Tabell 2.1 Skatteavvikelser netto Miljarder kronor 1998 1999 Löneunderlaget i fåmansaktiebolag 0,17 0,17 Kvittning av underskott i aktiv näring 0,03 0,03 Nedskrivning av lager och pågående arbete 1,05 1,06 Skadeförsäkringsföretag 0,46 0,46 Återföring skatteutjämningsreserv 0,25 0,12 Överavskrivningar avseende inventarier 5,78 5,78 Periodiseringsfonder 4,56 5,36 Nedsättning inriktning mindre företag 4,70 4,92 Rumsuthyrning 0,40 0,42 Bränsleförbrukning inom industrin, energi- skatt 1,93 1,99 Elförbrukning inom industrin 8,03 8,29 Metallurgiavdrag 0,24 0,25 Nedsättning av CO2-skatt för industrin 0,20 0,20 Undantag från svavelskatt 1,33 1,58 Summa 29,13 30,63 Löneunderlaget i fåmansaktiebolag reglerna i 3 § 12 mom. SIL för beskattning av aktiva delägare i fåmansaktiebolag och närstående till dessa, beskattas avkastning på arbetskraft i inkomstslaget kapital. Avkastning på arbete är lön, som bör beskattas i inkomstslaget tjänst. Avvikelsen består i skillnaden mellan tjänste- och kapitalinkomstbeskattningen. Kvittning av underskott i aktiv näring Underskott av aktiv näringsverksamhet får kvittas mot tjänsteinkomster . Avdragsrätten är belagd med olika restriktioner för att förhindra handel med avdragsrätt och att avdragsrätt för samma för- värvskälla kan uppkomma för flera femårspe- rioder. Kvittning medgavs inte för . Nedskrivning av lager och pågående arbete Enligt en alternativregel kan lager (gäller ej fas- tigheter) tas av det samlade anskaffningsvärdet. Olika bestämmelser finns för pågående arbeten som utförs på löpande räkning och arbeten som utförs till fast pris. För arbeten på löpande räkning kan samma alternativregel som ovan användas. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på den skattelättnad som lagernedskrivningen medför. Eftersom räntan på krediten inte är förmånsgrundande skall den utgöra underlag för särskild löneskatt. Skadeförsäkringsföretag I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra avsättningar till säkerhetsreserven. Skatteavvikelsen utgörs av ränteeffekten på skillnaden i skatt som det extra avdraget medför. Återföring skatteutjämningsreserv Avsättning till skatteutjämningsreserv upphörde (taxering). 9/10 av beloppet skall återföras till beskattning i princip i lika delar , varför skatteavvikelsen kvarstår. En definitiv skattelättnad avseende skatten på av den totala avsättningen uppkommer därvid. Överavskrivningar avseende inventarier Den bokföringsmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens livstid i bolaget, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag. Detta innebär att bokföringsmässiga och skattemässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Skatteregeln medger att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat. Skatteavvikelsen avser ränteeffekten på skattekrediten. Eftersom denna inte är förmånsgrundande skall den ligga till grund för beräkning av särskild löneskatt. Periodiseringsfonder Periodiseringsfond är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet där näringsidkaren/bolaget kan reservera medel under högst . Inkomståren 1994 1996 medgavs avsättning med högst . Detta tak sänktes . 1997/98:150 föreslogs att enskilda näringsidkare får göra avsättning med högst av inkomsten. Reserveringsmöjligheten innebär en skattekredit på det reserverade beloppet. Nedsättning inriktning mindre företag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt. Rumsuthyrning Skattesatsen är . Bränsleförbrukning inom industrin, energiskatt Industrisektorn är skattebefriade för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Elförbrukning inom industrin Industrisektorn är skattebefriad för all användning av elektrisk kraft. utgörs av normalskattesatsen på el. Metallurgiavdrag Avdrag medges för koldioxidskatt för bränslen som används för metallurgiska processer. Nedsättning av CO2-skatt för industrin Fr.o.m. får den energiintensiva sektorn en nedsättning så att skattebelastningen begränsas till av den koldioxidskatt som överstiger av det enskilda företagets omsättning. Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock skattebefriade för koldioxidskatten av omsättningen. Denna regel avser dock endast förbrukning av naturgas och kol. Undantag för svavelskatt Bränslen som används för att producera cement, kalk och sten är befriade från svavelskatt liksom bränslen i sodapannor inom skogsindustrin. Svavelskatten utgår med per kg svavelinnehåll i andra bränslen än ovanstående. Tabell 2.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 19971 Anslag 1998 2 Utgifts- prognos 19981 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A Näringspolitik 686 772 710 723 673 680 B Teknologisk infrastruktur 160 155 160 192 180 183 C Konkurrensfrågor 68 66 72 68 70 71 D Teknisk forskning och utveckling 1 285 1 247 1 314 1 269 1 284 1 304 E Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 328 299 256 414 427 528 F Konsumentfrågor 108 103 107 113 116 115 G Övriga åtaganden 169 76 41 119 87 85 Totalt för utgiftsområde 24 2 804 2 718 2 660 2 898 2 837 2 966 1 Inkluderar ej äldreanslag. 2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 31.1 Omfattning Inom Verksamhetsområde A Näringspolitik ryms frågor om allmänna verksamhet, småföretagsutveckling och stöd till kooperativ utveckling, turistfrämjande, geologisk undersökningsverksamhet och miljösäkring av oljelagringsanläggningar. 31.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 686,5 771,7 709,8 723,1 673,3 680,2 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Samtliga verksamheter har bedrivits inom de beslutade ekonomiska ramarna. Förändringar I geologiska undersökning (SGU) har inordnats myndigheten och miljösäkringen av gruvfältet i som överförts från . Ökade resurser tillförs verksamheten med s.k. såddkapital till nya teknikbaseradeföretag. Mål Målet är att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap och att stärka drivkrafterna för ökad tillväxt och sysselsättning. Prioriteringar Regelverket för framför allt små och medelstora företag skall förenklas. Verksamheten med s.k. såddkapital till nya teknikbaserade företag skall förstärkas. 31.3 Resultatbedömning 31.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området Nyföretagandet är en stark drivkraft i den svenska ekonomin som skapar välfärd och ökad sysselsättning. startades enligt SCB:s statistik nästan 29 000 företag, varav av kvinnor och av kvinnor och män tillsammans. De nya företagen genererade enligt SCB 54 000 nya arbetstillfällen. Antalet konkurser har mer än halverats till ca 10 000 jämfört med lågkonjunkturåren , och har fortsatt att minska . Antalet små företag växer och antalet sysselsatta i dessa blir allt fler. En viktig uppgift för näringspolitiken är att skapa förutsättningar för bl.a. nyetablering av företag och möjligheter för redan etablerade företag att växa. Ca sju av tio nya arbetstillfällen skapas inom småföretagssektorn. Speciellt de minsta företagens möjligheter att växa och antälla nya människor hämmas dock av ett krångligt regelverk. har relativt få små och medelstora företag som växer snabbt. Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. Näringen engagerar ca 140 000 personer som arbetar hel- eller deltid. Av dessa är kvinnor. Omsättningen i turist- och resenäringen är ca och dess andel av BNP . Efter lågkonjukturen i början av 1990- talet har turismen utvecklats positivt i . Det är främst antalet utländska besökare som ökar, medan den inhemska turismen visar mer begränsade möjligheter till tillväxt. De nordiska länderna, och länderna på andra sidan är viktiga för turismens utveckling i . Antalet besökare från , och har visat en stabil och hög ökningstakt. Prospekteringen efter i fortsätter att vara omfattande. har företagen investerat i sådana undersökningar. Insatserna ligger på en fortsatt hög nivå innevarande år. 31.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Regeringen har utpekat sex områden av strate- gisk betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Företagande är ett av dem. Regeringen arbetar bl.a. för ökad tillgång på risk- finansiering, regelförenklingar samt stabila och tillväxtfrämjande regler. De små företagen saknar ofta de större före- tagens resurser att hantera regelsystem och upp- giftslämnande. Att förenkla för de små företagen är en viktig uppgift som främjar deras konkur- renskraft och därmed den ekonomiska tillväxten. Småföretagsdelegationen avslutade sitt arbete och har till regeringen överlämnat ca 75 förslag på åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering av och tillväxt i småföretag. Som delegationen själv pekat på kräver många av förslagen ytterligare prövning och utredning. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp för detta ändamål. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en rad åtgärder för regelförenkling baserat på delegationens förslag. Regeringen har därefter gett () och i uppdrag att förenkla registreringen av företag. PRV skall också ge förslag på förenklingar av registreringen av företagsnamn. Statskontoret har getts uppgiften att förenkla tillståndshanteringen hos myndigheterna i syfte att underlätta nyetableringar. Nio särskilt utvalda myndigheter skall inkomma med förslag om hur de skall kunna förkorta sina handläggningstider. Regeringen avser också att i det fortsatta arbetet för regelreformering skapa praktiska och tekniska förutsättningar för effektivare konsekvensanalyser, vilket införs . I sin verksamhet med att främja småföretag har beviljat stöd i form av s.k. såddkapital till betydligt fler företag än föregående år för att utveckla produkter och affärsidéer. Totalbeloppet är oförändrat, ca . Beloppen per projekt har successivt minskat. telefonrådgivning för att starta och driva egen rörelse, Startlinjen , hade 18 000 kunder . Inom ramen för sin Europa- rådgivning har besvarat drygt 3 000 förfrågningar om bl.a. EU:s lagar och företagens möjligheter på Europamarknaden. Utöver dessa aktiviteter har fortsatt sin verksamhet med bl.a. miljöstyrning i småföretag, EU:s kontaktmässor, och kvinnors företagande. har fortsatt sin verksamhet med främst rådgivning och riskfinansiering. hade ca 90 000 kundkontakter. En särskild statlig satsning på internationell turistmarknadsföring gjordes 1997 i syfte att bidra till att öka tillväxten och antalet sysselsättningstillfällen. Turistdelegationen har bl.a. påbörjat ett utvecklingsarbete med regionala turistorganisationer, distribuerat nyhetsbrev och genomfört olika aktiviteter för att stärka kompe- tensförsörjningen inom turismen. Turistdelega- tionen, och Svenska Rese- och Turistindustrins Samarbets- organisation har deltagit tillsammans i olika grupper och aktiviteter för att stärka den inter- nationella marknadsföringen av och utvecklingen av svensk turism. har Turistdelegationen genomfört ett antal konferenser och seminarier bl.a. om hållbar utveckling av turism, kartläggningar av turismutbildningar, FoU-program för företagen i rese- och turistindustrin och utveckling av fisketurism. har planenligt inordnats i SGU tillsammans med miljösäkringen av gruvfältet i som överförts från . En ny bergmästare har tillträtt som chef för fr.o.m. och ansvarar nu för tillståndsgivning och tillsyn enligt minerallagen i hela landet. SGU har fortsatt att anpassa sina kostnader till den nya anslagsnivån. Detta har lett till ned- dragningar inom så gott som samtliga verksamhetsområden. Produktionen av geoinformation har huvudsakligen inriktats mot färdigställande av tidigare insamlad information. För delar av kartproduktionen har årsmålet inte nåtts beroende på att tidsåtgången för att utveckla nya digitala produktionslinjer underskattats. För maringeologi har årsmålet uppnåtts och för flyggeofysik har produktionen mer än fördubblats beroende på bra väderförhållanden och ökade resurser genom samverkansprojekt. Inom oljelagerdelen har en anläggning sålts . Miljösäkrings- och saneringsprogram har utarbetats för 18 anläggningar. Verksamheten har genererat försäljningsintäkter på ca . För Bergsstaten och för SGU:s informationskontor i har den höga aktivitetsnivån inom svensk prospektering inneburit en stor arbetsbelastning. Bergsstaten har utfärdat 300 undersökningstillstånd inkl. förlängningar, omfattande totalt 620 000 ha. Detta är fyra procents minskning av antalet tillstånd jämfört med . Besluten omfattar en betydligt större areal, vilket ger merarbete bl.a. genom att fler markägare skall informeras. 31.3.3 Effekter av de statliga insatserna Det är svårt att fastställa i hur stor utsträckning de statliga insatserna inom detta verksamhetsområde eller andra inslag i små- företagspolitiken har bidragit till den positiva utvecklingen vad gäller antalet nya företag och färre konkurser. Det finns behov av bättre utvärderingar och analyser inom området. Några uppgifter om effekter av statliga småföretagsinsatser lämnas dock i det följande. Ca 20 helt nya företag har kunnat startas med hjälp av såddfinansiering. Ett 10-tal projekt har beviljats sådan finansiering i tidiga utvecklingsfaser har sedan attraherat efterföljande finansiering i form av privat kapital eller lån av t.ex. Industrifonden, vilket har bidragit till tillväxt och nya arbetstillfällen. var av de ca 18 000 kunderna varav kvinnor inom telefonrådgivning Startlinjen nöjda eller mycket nöjda med servicen. Andelen är oförändrad sedan föregående år men har höjts från . Inom verksamheten med Euro Info Center var andelen nöjda eller mycket nöjda kunder . Av SCB:s och ALMI:s omfattande utvärderingsmaterial framgår bl.a. att ALMI:s kunder har vuxit klart snabbare än övriga småföretag i . ALMI:s kunder har kunnat öka sin omsättning och antalet anställda . I denna statistik finns dock inte belägg för något entydigt orsakssamband mellan företagens utveckling och just ALMI:s insatser. av ALMI:s kunder anser dock att deras företag har utvecklats positivt till följd av samarbetet med . De 24 Lokala utvecklingscentra (LKU) lämnar med hjälp av statligt stöd gratis rådgivning och information till personer som vill starta kooperativa företag. Totalt har 303 kooperativa företag startats med 1 015 anställda efter att ha fått information och gratis rådgivning. En övervägande andel av dem som startar kooperativa företag är kvinnor. Både aktiviteterna i Rese- och Turist- råd AB och i Turistdelegationen kännetecknas av att effekterna av insatserna uppnås först på . Utvecklingen av turismen påverkas inte bara av de statliga insatserna på området utan också av bl.a. väderlek, prisnivå och olika idrotts- och kul- tursatsningar. minskade antalet utländska besökare jämfört med . Vintern och har dock varit gynnsam för den svenska rese- och turistindustrin. Antalet utländska gästnätter i hotell, stugor och vandrarhem har ökat . Turistdelegationen har genom sitt fortsatta ar- bete med att genomföra handlingsprogrammet för utveckling av svensk turism bidragit till att öka den samverkan som är nödvändig för turismens utveckling. Behovet av geologisk information från SGU som underlag för skilda samhällsbeslut märks genom att efterfrågan på såväl färdig information som insatser i form av uppdrag och samverkansprojekt har ökat markant. Handläggningstiderna vid Bergsstaten har ännu inte kunnat nedbringas i tillräcklig grad. har det beviljats 1 300 undersök- ningstillstånd i hela . har två koncessioner beviljats för nya gruvor. 31.3.4 Regeringens slutsatser Något mål hade inte formulerats för hela verksamhetsområdet. angav regeringen preliminära mål för Utgiftsområdet. Regeringen återkommer till (se under avsnitt 2.2 och 3.2) med förslag till mål för verksamhetsområdet. Regeringen bedömer att verksamheten i stor utsträckning har bidragit till att uppfylla de mål som föreslås. Emellertid finns behov av att undersöka möjligheterna att närmare försöka härleda effekterna av de statliga insatserna och särskilja dessa från effekter som beror på andra faktorer. har beslutat (prop. 1994/95:100 bil. 13 och prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395) att det övergripande målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Detta mål ligger även fortsättningsvis fast för turistpolitiken. 31.4 Revisionens iakttagelser har inte haft några invändingar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 31.5 Anslag A1 Närings- och teknik- utvecklingsverket: Förvaltningskostnader Tabell 3.1 Tusental kronor 245 000 1999 Förslag 214 287 2000 Beräknat 218 154 2 2001 Beräknat 221 503 3 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 minskades anslaget med 7 150 tkr. 2 Motsvarar 214 287 tkr prisnivå 3 Motsvarar 214 287 tkr prisnivå () var till central förvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets tillväxt och förnyelse samt för omställning av energisystemet. Därefter har en särskild myndighet inrättats för energifrågorna. Regeringens överväganden Fr.o.m. är central förvaltningsmyndighet enbart för näringslivets tillväxt och förnyelse. Verket svarar för statliga insatser för att främja teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag samt regional näringslivsutveckling efter förutsätt ningarna i landets olika delar. I anslutning härtill skall verket genomföra utrednings- och utvärderingsverksamhet. Inom sina verksamhetsområden skall verket uppfylla de miljömål som regeringen beslutar. Verksamhetens framtida inriktning, arbetsmetoder m.m. skall utformas med hänsyn till omvärldsförändringarna.