prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Administrationskostnaderna i förhållande till volymen ärenden varierar mycket mellan försäk- ringskassorna. I en beräkning som RFV gjort där samtliga kassorna jämförs med ett medelvärde för hela riket () hade de kassor med lägst administrationskostnader ett värde som mot- svarade och de med högsta administra- tionskostnaderna . I en jämförelse med försäkringskassornas administrationskostnader per invånare framgår att kostnaderna varierar med mellan som lägst och som högst. Skillnaden mellan den dyraste och billigaste uppgår till . Som förklaring till dessa skillnader anger RFV avveck- lingskostnader samt regionala skillnader när det gäller antalet långa sjukfall, antalet förtidspen- sionsärenden osv. personalstruktur känne- tecknas av att av de anställda är och under . Bara 17 pro- cent av de anställda har eftergymnasial utbildning (av männen och av kvin- norna) och den genomsnittliga anställningstiden är . Personalminskningen, omfattande drygt 3500 anställda /94, har medfört kompetensförluster och bidragit till att den redan tidigare ojämna åldersstrukturen ytterligare förstärkts. Framför allt är det i åldersintervallet som förlorat personal. Se även avsnitt 5.3 Resultatbe- dömning och slutsatser. Slutsatser Tabell 5.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 4 269 564 Pris- och löneomräkning 87 512 Div förändringar 203 965 Ålderspensionsreformen 165 353 Förslag 1999 4 726 394 Regeringen har beräknat anslaget utifrån pris- och löneomräkning. Vidare har bl.a. följande be- aktats: flytt av yrkesskadeenheten till försäk- ringskassan i , arbetsskadefondens administration finansieras via anslag i stället för avgiftsintäkter, KAS-administrationen överförs till arbetslöshetskassan samt överföring av medel till för revision av delårs- rapporter. Tabell 5.6 Beräknade avgiftsintäkter Tusental kronor 60/40 regeln 38 000 information, kompetensutveckling1 140 000 Inkomster ÅP-systemet 161 000 Avbetalningsplan enl. BP-98 -100 000 Övrigt 10 000 Totalt 249 000 1 Engångsvis belopp, för och totalt Regeringen anser att jämförelser av bl.a. admi- nistrationskostnader mellan försäkringskassor är viktig. Men instrumenten måste utvecklas och förbättras för att ge en mer nyanserad och hel- täckande förklaring till skillnader mellan försäk- ringskassor när det gäller kostnader, handlägg- ningstid, kvalitet, måluppfyllelse osv. Det är också viktigt att stimu- lerar till erfarenhetsutbyte mellan försäkrings- kassorna, så att de "goda exemplen" sprids. Fram till och med /96 gjordes inte någon tydlig åtskillnad mellan anslags- och avgiftsfinansiering av försäkringskassornas ad- ministration. I samband med vissa regeländringar i socialförsäkringen under budgetåren 1993/94 och 1994/95, som innebar minskade resursbehov för den avgiftsfinansierade verksamheten med sammanlagt , gjordes regle- ringar via anslagsmedel istället för på avgifts- sidan. Vid utgången av hade resultatom- rådet för administration av arbetsskadeersättning (från Arbetsskadefonden) ett ackumulerat över- skott på och resultatområde för administration av ATP (från AP-fonden) ett ackumulerat underskott på . Enligt regeringen bör AP-fonden betala det upp- komna underskottet till . Den i budgetpropositionen redovisade avbe- talningsplanen på för , för och för , skall fullföljas. Arbetsskade- fondens resterande fordran på avskrivs i och med att fonden avvecklas och ut- gifterna förs upp som anslag på statsbudgeten . Den del av överskottet inom resultatområdet administration av arbets- skadeersättning som återstår när avbetalnings- planen beaktats tillförs socialförsäkringens ad- ministration mot bakgrund av tidigare ned- dragningar. Regeringen har i det inledande avsnittet i detta verksamhetsområde redogjort för hur de tillförda medlen från AP-fonden skall användas. Regeringen avser att fatta särskilt beslut om ovanstående tekniska regleringar samt angående användningen av medlen. Kostnaderna för ATP-andelen för förtidspen- sion, sjukbidrag, änkepension, barnpension och efterlevandepension finansieras fr o m via anslag. Den motsvarande andelen för administ- rationskostnader förs till kassornas förvaltnings- anslag, ersättningen har tidigare redovisats som en avgiftsintäkt från AP-fonden. Kostnaderna för avtalspen- sioner belastar förvaltningsanslaget. I takt med ett allt högre antal pensionärer har dessa kostna- der ökat allt mer. För att ha kontroll över dessa kostnader är det viktigt att utarbeta ett kostnadsmässigt mer stabilt system. Regeringen avser att återkomma med förslag. För att underlätta genomförandet av det re- formerade ålderspensionssystemet tillförs kas- sorna engångsvis . Regeringen har föreslagit vissa regeländringar av förvaltningskostnadernas finansiering inom det reformerade ålderspensionssystemet . Avgiftsintäkterna kommer till största delen i från AP-fonden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att 4 anvisas på an- slaget B2 Allmänna försäkringskassor för . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:677) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:548) om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott 8 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:549) om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring 9 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:550) om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 10 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:683) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 11 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:718) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 12 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 13 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 15 3.1 Omfattning 15 3.1.1 Förändringar inom utgiftsområdet med anledning av ålderspensionsreformen 15 3.2 Utgiftsutveckling 16 3.3 Resultatbedömning 17 3.3.1 Tillstånd och utveckling 17 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna och deras effekter 20 3.3.3 Regeringens slutsatser 20 3.4 Förslag till vissa regeländringar 21 3.5 Skatteavvikelser 23 3.5.1 Saldopåverkande avvikelser 23 3.5.2 Icke saldopåverkande avvikelser 23 3.6 Anslag 24 A1 Ålderspensioner 24 A2 Efterlevandepensioner till vuxna 25 A3 Bostadstillägg till pensionärer 26 A4 Delpension 27 14 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet med vad regeringen förordar under avsnitt 3.2, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:677) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:548) om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:549) om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:550) om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionä- rer, 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:683) om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370), 7. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:718) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon- trolluppgifter, 8. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 9. för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp A1 Ålderspensioner ramanslag 11 536 000 A2 Efterlevandepensioner till vuxna ramanslag 12 734 000 A3 Bostadstillägg till pensionärer ramanslag 9 841 000 A4 Delpension ramanslag 204 009 Summa 15 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 15.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:677) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:677) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelsen i 1 kap. 6 § till- lämpas första gången vid beräkning och fastställande av prisbasbelopp för . skall bestämmel- serna i tredje och fjärde styckena till- lämpas i deras lydelse före med den ändringen att det enligt andra stycket fastställda be- loppet skall minskas med en procent. Bestämmelsen i 1 kap. 6 § till- lämpas första gången vid beräkning och fastställande av prisbasbelopp för . 15.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:548) om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott Härigenom föreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1998:548) om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . Vid beräkning av pensionstill- skott för skall basbeloppet en- ligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring minskas med en procent. Denna lag träder i kraft . 15.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:549) om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring Härigenom föreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1998:549) om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . Vid beräkning av delpension för skall basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring minskas med en procent. Denna lag träder i kraft . 15.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:550) om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer föreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till lagen (1998:550) om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensio- närer skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraft- trädandet. Vid beräkning av särskilt bostadstillägg som avser skall de äldre bestämmelserna tillämpas med den ändringen att basbeloppet skall minskas med en procent. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före ikraft- trädandet. 15.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:683) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:683) om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370) dels att punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse, dels att punkterna 3 och 4 i övergångsbestämmelserna till lagen skall utgå. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse De nya föreskrifterna i 46 § 2 mom. och i punkt 6 av anvisningar- na till 46 § tillämpas första gången vid taxering. De nya föreskrifterna i punkt 1 av anvisningarna till 48 § tillämpas första gången vid taxering. Vid taxering skall vid beräkning av det särskilda grundav- draget basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäk- ring minskas med en procent. De nya föreskrifterna i 46 § 2 mom., i punkt 6 av anvisningarna till 46 § och i punkt 1 av anvisningar- na till 48 § tillämpas första gången vid taxering. 15.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:718) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1998:718) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon- trolluppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Vid bedömandet av deklara- tionsskyldigheten vid taxering skall basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring minskas med en procent. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 15.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer föreskrivs att 4 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pen- sionärer och punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Bostadstillägg lämnas med 85 pro- cent av bostadskostnaden av den del som överstiger men inte . Bostadstillägg lämnas med 90 pro- cent av bostadskostnaden av den del som överstiger men inte . För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte bo- stadstillägg för bostadskostnad som överstiger . I fråga om makar tillämpas dock första stycket. 1998 får en kommun med egna medel lämna kompletterande bostadstillägg utöver vad som anges i 4 §. För sådant bo- stadstillägg gäller i övrigt vad som anges i denna lag. 2000 får en kommun med egna medel lämna kompletterande bostadstillägg utöver vad som anges i 4 §. För sådant bo- stadstillägg gäller i övrigt vad som anges i denna lag. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fort- farande för tid före ikraftträdandet. 16 Ekonomisk trygghet vid ålderdom De äldre har tagit sin del av bördorna i samband med budgetsaneringen. Äldre människor med folkpension, pensionstillskott, ATP och bo- stadstillägg som enda fast inkomstkälla påverkars direkt av sänkta nivåer och höjda avgifter och har små möjligheter att förstärka sina inkomster. Till det kommer att utgifterna för vård, omsorg och medicin tenderar att öka med stigande ålder. har prisbasbeloppet minskats vid beräkningen av pensionerna. föreslår regeringen att minskningen av prisbasbeloppet skall upphöra. Denna höjning påverkar ålders-, efterlevande-, barn- och förtidspensionerna i form av såväl folkpension som ATP. Dessutom är prisbasbe- loppet helt värdesäkrat . För de pensionärer som har de minsta margi- nalerna betyder bostadstillägget mycket. Rege- ringen föreslår nu att bostadstillägget höjs från av den bidragsberättigade bo- stadskostnaden mellan 100 till . En sådan höjning innebär att de mest utsatta pen- sionärsgrupperna sätts i främsta rummet. Den föreslagna höjningen av pensionerna ger mest i kronor räknat till de med hög pension. Genom att föreslå en höjning av bostadstilllägget till får de pensionärer med de lägsta pensionerna en kraftig förstärkning av sina pen- sionsinkomster. Sammantaget kommer det totala utfallet i kronor inom pensionärskollektivet således att fördelas relativt jämnt. fattade beslut om att införa ett nytt pensionssystem. Därmed får ett tryggt och ekonomiskt stabilt pen- sionssystem. Den nya pensionen införs succes- sivt och de första utbetalningarna sker . kommer alla att få årlig information om hur mycket pension man tjänat in. Detta ger den enskilde en bättre överblick över den förväntade ekonomiska si- tuationen vid pensioneringen. 16.1 Omfattning omfattar utgiftsområdet folk- pension i form av ålderspension och efterlevan- depension till vuxna och pensionstillskott till sådana pensioner samt bostadstillägg till folkpen- sionärer. 16.1.1 Förändringar inom utgiftsområdet med anledning av ålderspensionsreformen Som en del av beslutet om det reformerade pen- sionssystemet, har beslutat om vissa principer för ålderspensionssystemets finansie- ring (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315). Detta innebär bl.a. föränd- ringar vad gäller kostnadernas fördelning mellan statsbudgeten och den Allmänna pensionsfon- den (AP-fonden). Vidare skall pensions- grundande förmåner beläggas med statlig ålders- pensionsavgift. Som en effekt av beslutade föränd- ringar omfattar utgiftsområdet fr.o.m. folkpension till ålderspensionär som inte har rätt till tilläggspension, folkpension och tilläggspension i form av efterlevande- pension till vuxna, pensionstillskott till såväl ålderspension som till efterlevandepension, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. Utgifterna för folkpension i form av ålders- pension, som uppbärs av personer som också har rätt till ålderspension från ATP-systemet, kom- mer att belasta AP-fonden och därmed föras över från statsbudgeten till ålderspensionssys- temet vid sidan av statsbudgeten, tidigare socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbud- geten. Utgifterna för tilläggspension i form av efter- levandepension skall inte längre belasta AP-fon- den utan flyttas över till statsbudgeten. Utgifter- na för folkpension och tilläggspension i form av efterlevandepension skall finansieras med efter- levandepensionsavgiften. Övriga förmåner inom utgiftsområdet skall finansieras med allmänna skattemedel. I beräk- ningen för anslaget delpension ingår även ut- gifter för statliga ålderspensionsavgifter. byter basbeloppet namn till prisbasbeloppet. Fortsättningsvis kommer emellertid benämningen prisbasbeloppet att användas även för tid . För ytterligare information kring ålderspen- sionsreformens påverkan på statsbudgeten hän- visas till bilaga 3, volym 1. Tabell 3.1 Överföringar och statliga ålderspensionsavgifter Överföringar från anslag Överföringar till anslag Pensions- avgift Ålderspensioner 41 682 0 0 Efterlevandepensioner till vuxna 0 Bostadstillägg till pensionärer 0 Delpension1 0 0 12 1 Anslaget delpension är nytt under utgiftsområdet 16.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 63 134 62 701 62 658 34 315 33 753 33 477 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för ålderspensioner från folkpensio- neringen minskar till följd av att allt färre får pensionstillskott vilket i sin tur beror på att andelen pensionärer med ATP växer. Pensions- tillskott utbetalas till av alla folkpensionärer. Antalet ålderspensionärer har ökat något till följd av bl.a. fler förtida uttag av ålderspension. Utgifterna för efterlevandepensioner minskar med , vilket beror på att inkomstprövningen av änkepensionens folk- pensionsdel inte fick fullt genomslag 1997. Som en effekt av inkomstprövningen sjunker antalet personer med änkepension från folkpensioneringen. Anslaget bostadstillägg till pensionärer () omfattar bostadstillägg till både förtids- och ålderspensionärer. Utgifterna för BTP har sjunkit , men förväntas öka något på grund av att ersättningsnivån återställts till . Förtidspensionärerna utgör i antal av alla folkpen- sionärer som uppbär BTP och tar i anspråk mot- svarande del av utgifterna. Sammantaget har antalet pensionärer med bostadstillägg minskat successivt. Det totala antalet har minskat med 20 000 personer eller . har däremot antalet förtidspensionärer med bostads- tillägg ökat. Efter de regeländringar som gjordes inom del- pensionssystemet har antalet ny- tillkomna delpensionärer minskat väsentligt och kostnaderna sjunkit. Förändringar Genomförda - Ersättningsnivån för bostadstillägg har höjts från till . - Den nedre åldersgränsen för uttag av ålders- pension har höjts från 60 till . - Tidpunkterna för utbetalning av pension har tidigarelagts till den 18 respektive den 19 i . - Sammanboende har likställts med makar vid beräkning av bostadstillägg. - Vid beräkning av bostadstillägg till pensio- närer som har sin bostad i särskild boende- form beaktas privatbostaden om den utgör permanentbostad för den andra maken inte längre vid inkomstprövningen. - Privat pensionssparande räknas inte längre till förmögenheten vid inkomstprövning av folk- pension i form av änkepension. - Utbildningsbidrag som utges vid arbets- marknadsutbildning skall fortsättningsvis an- ses som inkomst vid beräkning av bostads- tillägg. Beslutade - Ett nytt ålderspensionssystem skall införas . - Prisbasbeloppet för skall beräknas utifrån av prisförändringen. - Prisbasbeloppet skall minskas med och inte minskas alls vid beräkning av pensionsförmåner m.m. - Delpension skall ej kunna nybeviljas efter ut- gången av . - Små pensionsbelopp utbetalas i efterskott. Föreslagna - Prisbasbeloppet skall inte längre minskas vid beräkning av bl.a. pensionsförmåner. - Ersättningsnivån för bostadstillägg höjs från till 90 pro- cent. - Kommunerna ges fortsatt möjlighet att betala ut kommunalt kompletteringsbelopp till det statliga bostadstillägget . Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet till äldre och efterlevande. Prioriteringar - Regeringen anser att omsorgen om äldre är ett av de viktigaste välfärdspolitiska områ- dena. Att ge de äldre en ekonomisk trygghet som tillgodoser ett rimligt och grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till bostad med tillfredsställande standard är således av mycket stor vikt. - Regeringen har initierat flera utredningar och studier för att bättre informera sig om de äld- res situation i speciellt efter nittio- talets lågkonjunktur. - Regeringen anser också att det är viktigt med regelbundna möten med Pensionärskom- mittén vilken fungerar som länk mellan pensionärerna och regeringen samt att ut- veckla arbetet i det nationella äldrerådet. 16.3 Resultatbedömning Målet 1998 var att ge eko- nomisk trygghet till äldre som tillgodoser ett rimligt och grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till en bostad med tillfredsställande standard. Pensionssystemet skall vara långsiktigt stabilt och pålitligt, oavsett förändringar i om- världen. 16.3.1 Tillstånd och utveckling Regeringen konstaterar nu att den ekonomiska utvecklingen har vänt. De offentliga finanserna har sanerats. Inflationen har nedbringats till en varaktigt låg nivå och bytesbalansen visar växan- de överskott. Det finns därmed utrymme för vissa förbättringar. Det finansiella läget i om- världen kräver dock en fortsatt stram budget- disciplin. Prisbasbeloppet Utvecklingen av ålders-, efterlevande- och del- pensioner följer prisbasbeloppet och därmed normalt utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). I så måtto är pensionerna värdebe- ständiga. Till följd av de omfattande åtgärder som varit nödvändiga för att sanera statens finan- ser har emellertid även pensionsområdet varit föremål för besparingar. De största besparing- arna inom utgiftsområdet har skett genom förändringar av prisbasbeloppet. be- slutade att prisbasbeloppet skulle reduceras vid beräkning av pensionerna. beslutade att prisbasbeloppet inte skulle räknas upp fullt ut. Hur dessa besparingar har påverkat prisbas- beloppet redovisas i tabellen nedan. Tabell 3.2 Prisbasbeloppets utveckling Kronor Förhöjt prisbas- belopp Andel av prisför- ändring som på- verkat PBB Prisbas- belopp Prisbas- beloppet reducerat 1993 34 000 33 712 1994 35 200 34 496 1995 36 000 0,6 35 700 34 986 1996 36 800 0,6 36 200 35 476 1997 37 000 0,6 36 300 35 574 1998 37 100 0,8 36 400 35 672 1999 37 200 1,0 36 400 Under har prisbasbeloppet räk- nats upp av KPI-förändringen, vilket innebär att pensionerna realt har minskat något. var skillnaden 2 pro- cent för att öka till . har beslutat att prisbasbeloppet åter skall räknas upp med hela KPI-förändringen vilket ger ett prisbasbelopp på . Vidare föreslår regeringen att prisbasbeloppet inte längre skall minskas vid be- räkning av pensionsförmåner m.m. Dessa för- bättringar kommer att innebära stora ekono- miska fördelar för pensionärerna. Gender Som en del av gender- program för social välfärd skall RFV på uppdrag av regeringen analysera förslag och verksamhet inom socialförsäkringen utifrån båda könens ut- gångspunkter. I rapporten socialförsäkring för kvinnor och män en kartläggning ur ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1) konstaterar RFV att det finns stora ekonomiska skillnader mellan kvinnliga och manliga ålders- pensionärer vad gäller ersättningarna från social- försäkringen. RFV skriver vidare att denna situa- tion bland annat speglar hur arbetsmarknad och familjemönster sett ut för de generationer som uppbär pension. Allmän tilläggspension Av ålderspensionärerna har både folkpension och ATP. Bland 65-åringarna är andelen med ATP så hög som . Den totala andelen pensionärer med ATP växer med ungefär en procentenhet . Det finns dock stora skillnader mellan kvinnliga och manliga ålderspensionärers ATP. Av dagens alla ålders- pensionärer har av kvinnorna ATP jämfört av männen. I ålders- gruppen 65 har av kvinnorna och av männen ATP. I gruppen har endast av kvinnorna men av männen ATP.