prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Vissa av kassans kostnader har varit höga men regeringen bedömer att detta beror på att kassan befinner sig i ett uppbyggnadsskede. Under kommer dessutom de medel som avsåg kostnaderna för den tidigare KAS-hanteringen vid och försäkringskassorna att kunna tillgodoräknas anslaget fullt ut. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . För beräknas utgifterna under anslaget bli . För beräknas utgifterna till . 9.1 Omfattning Arbetslivspolitiken skall medverka till att få till stånd ett säkert och utvecklande arbetsliv med en god arbetsorganisation som kännetecknas av delaktighet, jämställdhet mellan kvinnor och män, kompetensutveckling av de anställda samt förebyggande av belastningssjukdomar, allvarliga olycksfall, allergier och psykiska belastningar. Vidare inrymmer arbetslivspolitiken insatser för att öka arbetslivets tillgänglighet och förbättra möjligheterna till arbete för personer med funktionshinder. () verksamhet skall bidra till att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och förbättra arbetsmiljön. Inom arbetslivsområdet ställs medel till förfogande för forskning, utveckling, utbildning och information. () finansierar forsknings- och utvecklingsarbete främst vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. () bedriver egen forskning och utvecklingsverksamhet och skall genom forskning, utbildning och utvecklingsprojekt bidra till en förnyelse av arbetslivet genom en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden, en förbättrad arbetsmiljö samt bättre och effektivare former för arbetsorganisation. Kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet skall beaktas. har till uppgift att anordna, leda och samordna verksamhet som bedrivs inom för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt personer med funktionshinder. Arbetsdomstolen prövar mål enligt kollektiv- avtal och andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statliga förlikningsväsendet. för arbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. Inom verksamhetsområdet finansieras även andel av kostnaderna för verksamhet och lämnas bidrag till verksamheten vid Stiftelsen . Från anslaget finansieras avvecklingen av den tidigare myndigheten outhyrda lokaler. 9.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 5.1 - Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 5 745,3 5 584,5 5 632,2 5 376,8 5 417,3 5 432,7 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Resultatredovisningsdelarna i årsredovisningarna för myndigheterna och de statliga bolagen visar att förändringsarbetet till följd av besparingskraven på statlig konsumtion och anpassningen av verksamheterna till nya mål sker fortlöpande. De minskade resursramarna har i en del fall tvingat fram kraftiga omprioriteringar i verksamheten och personalneddragningar. En av de berörda myndigheterna har, bl.a. med hänsyn till omvärldsförändringar och ett smärre budgetunderskott, begärt uppräkning av anslaget. Anpassningen till de nya villkoren har emellertid inte medfört att verksamheternas produktivitetsutveckling har minskat. De nya målen för myndigheterna har bl.a. inneburit att samarbetet på regional nivå har ökat. Den satsning på forskarstationer runt om i landet som påbörjade har utvecklats på ett positivt sätt. Detsamma gäller samarbete med myndigeheterna inom socialförsäkringsadministrationen. Tillsynen på rehabiliterings- och arbetsanpassningsområdet har stärkts. Förändringar Regeringen har i proposition 1997/98:180 föreslagit att antar ett förslag om lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Lagen föreslås träda i kraft . Under förutsättning att godkänner regeringens förslag, införs ett nytt ombudsmannainstitut, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen skall bland annat se till att lagen efterlevs och genom rådgivning se till att den som blivit utsatt för diskriminering på grund av sexuell läggning kan ta till vara sina rättigheter. Regeringen förordar att staten som ägare av på ett tydligare sätt anger ekonomiska mål och verksamhetsmål för Samhallkoncernen. bör genomföra ett program för fortsatta resultatförbättringar. Prioriteringar Insatser för att motverka utslagningen från arbetslivet med systematiskt förebyggande insatser skall ha fortsatt hög prioritet. Målet är att arbetslivet skall vara säkert och utvecklande. En god arbetsorganisation skall kännetecknas bl.a. av möjligheter till kompetensutveckling och lika villkor för kvinnor och män. Möjligheterna för personer med funktionshinder att få och behålla ett arbete skall underlättas. Forskning och utveckling liksom tillsyn bör i ökad utsträckning bedrivas i aktiv samverkan med regionala och lokala aktörer. Det regionala forsknings- och utvecklingsarbetet skall så långt möjligt ske utifrån regionernas förutsättningar. De nya arbeten som skapas skall präglas av goda utvecklingsmöjligheter och ekologisk hållbarhet. Regeringen har genom ett beslut bestämt att bl.a. Arbetarskyddsstyrelsen skall vara en av de myndigheter som skall ha ett särskilt sektorsansvar för ekologisk hållbarhet. Risken för ohälsa och olycksfall skall vara så liten som möjligt. 9.3 Resultatbedömning De viktigaste statliga insatserna inom utgifts- området De statliga insatserna syftar till att finna långsiktigt stabila lösningar, som främjar en god och hållbar samhällsutveckling med ett säkert och utvecklande arbetsliv. Insatserna inbegriper till exempel forskning och utveckling som skall bidra till en förnyelse av arbetslivet med goda arbetsorganisationer och en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden med lika villkor för kvinnor och män. Effektiva tillsynsåtgärder på arbetsplatserna syftar bl.a. till att säkra företagens och förvaltningarnas interna styrning av hälso- och säkerhetsfrågorna. Vidare vidtas åtgärder avseende rehabilitering och integrering i arbetslivet av personer med funktionshinder samt åtgärder för att stärka arbetslösas ställning på arbetsmarknaden genom utbildning och kompetensutveckling. Effekter av statliga insatser Verksamheten inom arbetslivsområdet har genom en ökad inriktning av forskningen mot arbetsorganisationsfrågor, ett effektivare tillsynsarbete genom bl.a. ett bättre samarbete mellan myndigheter, ökad erfarenhetsåterföring med bl.a. andra myndigheter och universitet och högskolor, nätverksbildande och bättre informationsutbyte sammantaget gett förbättrade förutsättningar för att forsknings- och utvecklingsresultat samt tillsyn kan bidra till en positiv utveckling av arbetslivet. Det finns ökade kunskaper om arbetsmarknadens funktionssätt och villkor och vad som till exempel orsakar segregation på arbetsmarknaden. Sådan kunskap är betydelsefull för att bekämpa arbetslösheten, främja en hållbar samhällsutveckling med säkra och utvecklande arbetsplatser och skapandet av nya jobb. Människors arbetsmiljö har blivit säkrare genom bl.a. effektivare internkontroll på arbetsställena, förebyggande åtgärder mot arbetsmiljörisker och insatser av företagshälsovården samt kunskaper från olycksfallsforskningen. De funktionshindrades förhållanden och möjligheter i arbetslivet och på arbetsmarknaden stärks, bl.a. genom ny lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Slutsatser Förnyelse när det gäller hur arbetet organiseras är ett utmärkande drag för dagens arbetsliv och för de nya jobb som skapas. Fasta anställningar har i ökad utsträckning fått ge vika för olika typer av tillfälliga anställningar och konsult- eller entreprenadverksamhet. Behovet av ständigt lärande ökar. Distansarbete har ökat i omfattning. Budgetsaneringen i offentlig sektor och kraven i övrigt på företag och förvaltningar har medfört att frågor om effektivitet och produktivitet har kommit i fokus. Utvecklingen, som i huvudsak är positiv, kan leda till en ökad psykisk och fysisk belastning för de anställda. Arbetsrelaterad ohälsa orsakar stora samhällsekonomiska kostnader. Inriktningen skall vara att motverka utslagningen från arbetslivet med systematiskt förebyggande insatser. Åtgärder i form av arbetsanpassning och rehabilitering, arbetsorganisationsutveckling samt möjligheter till kompetensutveckling och långsiktigt lärande är väsentliga instrument för att skapa ett säkert och utvecklande arbetsliv. Genom att integrera arbetsmiljöarbetet i styrningen och driften av verksamheten ökar förutsättningarna för att skapa en god arbetsorganisation som främjar arbetstagarnas hälsa som effektiviteten och produktiviteten kan öka. Gemensamma strategier och insatser av arbetsmarknadens parter är viktiga för en positiv utveckling, inte minst då det gäller ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Arbetslivspolitiken skall inriktas på - ett säkert och utvecklande arbetsliv en förutsättning för nya jobb, - åtgärder för att få till stånd en god arbetsorganisation kännetecknad av delaktighet, jämställdhet mellan kvinnor och män, kompetensutveckling samt förebyggande av belastningssjukdomar, allvarliga olycksfall, allergier och psykiska belastningar, - åtgärder för att påskynda omställningen till ett ekologiskt hållbart , - åtgärder som leder till att hälso- och säkerhetsfrågorna säkras genom en kontinuerlig och systematisk intern styrning i företagen och förvaltningarna. Till arbetslivsområdet hör exempelvis frågor om lönebildning och arbetsrätt, arbetstid och semester, arbetsorganisation, jämställdhet mellan kvinnor och män, företagshälsovård, frågor om arbetslivsinriktad rehabilitering och situationen i arbetslivet för personer med funktionshinder samt internationella frågor på arbetslivsområdet. Kompetensutveckling i arbetslivet Regeringen tillsatte en arbetsgrupp för kompetensutveckling i arbetslivet (A98/265/AL) med företrädare för arbetsmarknadens parter och . Arbetsgruppen, som lämnade sin slutrapport , föreslår att arbetsmarknadens parter och regeringen träffar en trepartsöverenskommelse som dels innefattar att arbetsmarknadens parter driver en omfattande kampanj för lokala överenskommelser om kompetensutveckling, dels att staten ger en statlig stimulans till kompetensutveckling. Arbetsgruppen har även utarbetat ett förslag till hur staten skall kunna bidra med en ekonomisk stimulans till de företag och förvaltningar som upprättar en lokal överenskommelse och genomför ett program för verksamhetsrelaterad kompetensutveckling. Däremot lämnas inga förslag beträffande stimulansens omfattning och finansiering. Arbetsgruppen föreslår att när väl förslag till omfattning, finansiering och tidpunkt för ikraftträdande föreligger kan den föreslagna trepartsöverenskommelsen mellan arbetsmarknadens parter och regeringen undertecknas. Frågan om stärkandet av kompetensutveckling i arbetslivet är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt. Kompetensutvecklingen skall ses som en investering för individen, arbetsgivaren och samhället. Det är därför viktigt att de frågor som återstår för att en trepartsöverenskommelse skall kunna träffas klargörs. Regeringen avser därför att återkomma med förslag på hur kompetensutvecklingen i arbetslivet kan stärkas. En förutsättning för att en statlig stimulans skall införas är att arbetsmarknadens parter bidrar till en ansvarsfull finansiering. Arbetslivsdelegationen Regeringen har beslutat om en utredning (dir. 1998:62) som skall hämta in och sprida kunskap om arbetslivsområdet i syfte att främja en positiv utveckling av det moderna arbetslivet. Delegationen skall identifiera betydelsefulla utvecklingstendenser i arbetslivet samt beskriva och analysera särskilt angelägna problemområden. Delegationen skall vara ett forum där forskare, arbetsmarknadens parter, myndighetsexperter och andra med kunskap och intresse inom området kan mötas. Distansarbete Regeringen tillkallade en särskild utredare för att se över den lagstiftning som berör distansarbete (dir. 1997:83). Utredaren har haft till uppgift att klarlägga de hinder lagstiftningen kan innebära för att införa och genomföra distansarbete, behovet av skydd för den enskilde samt föreslå de lagstiftningsåtgärder som behövs. Den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen, arbetsmiljölagen, arbetstidslagen, jämställdhetslagen, lagstiftningen om ansvar och ersättning för skada på person eller egendom samt socialförsäkringslagstiftningen har ingått i översynen, liksom annan lagstiftning som har betydelse för distansarbete. Utredaren har överlämnat betänkandet Distansarbete (SOU 1998:115). Lönebildning I syfte att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning har regeringen givit en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till ett förstärkt förlikningsmannainstitut. Ett delbetänkande redovisades , och lönestatistik (SOU 1997:164), som innehåller förslag till förbättringar av lönestatistiken samt förslag om ett nytt medlingsinstitut. skall enligt utredarens förslag ha två huvuduppgifter. Den första är att verka för en väl fungerande lönebildning och den andra är att medla i arbetstvister. Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds i . Slutbetänkandet skall redovisas . Företagshälsovård En arbetsgrupp under har utarbetat promemorian Företagshälsovård En resurs i samhället (Ds 1998:17). Förslagen i promemorian syftar till att integrera företagshälsovården i arbetsmiljöarbetet på den enskilda arbetsplatsen och att ta tillvara dess resurser ur ett samhälleligt perspektiv. Promemorian, som har remissbehandlats, bereds i . lämnade sitt slutbetänkande "Arbetstid längd, förläggning och inflytande" (SOU 1996:145) till regeringen . Förslaget har remitterats och remissyttranden kom in . I arbetet med beredning av förslagen i betänkandet har ett projekt genomförts som syftar till att initiera en fördjupad diskussion kring arbetstidsfrågorna. Arbetslivsinriktad rehabilitering Det sker snabba förändringar inom arbetsmarknad och arbetsliv som på olika sätt påverkar välfärdssystemets och socialförsäkringssystemets funktionssätt. Det finns ett stort behov av att utveckla modellerna för prevention och arbetsrehabilitering liksom ett behov att förbättra effektiviteten hos företagshälsovård och andra expertsystem med dessa uppgifter. Forsknings- och utvecklingsarbete som berör relationen mellan arbete och välfärdssystemets olika delar samt tar fasta på att förbättra människors möjligheter att förvärvsarbeta är således av stor och ökande betydelse. (S 1997:11) har avgett betänkandet Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (SOU 1998:104) med förslag på området. Diskrimineringslagstiftning avseende funktionshindrade Utredningen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (FUDA) avlämnade ett förslag till lagstiftning på området (SOU 1997:176). Regeringen har därefter förelagt ett förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (prop. 1997/98:179). FUDA har lämnat sitt slutbetänkande Främjandelagen en översyn (SOU 1998:107). EU-frågor inom arbetslivet Följande direktiv av betydelse för arbetsmiljöområdet har antagits : - direktivet om användning av kemiska ämnen, - arbetsmiljödirektivet om första ändringen av carcinogendirektivet, samt - produktdirektivet om tryckbärande anordningar. Behandling i rådsarbetsgruppen sker av arbetsmiljödirektivet om en ändring av carcinogendirektivet, arbetsmiljödirektivet om arbete i explosiva miljöer och arbetsmiljödirektivet om byggnadsställningar. En översyn för att föreslå åtgärder för att förbättra den sociala dialogen pågår i rådsarbetsgruppen. Kommissionen planerar att lyfta fram direktivet om asbest, direktivet om isocyanater (en grupp reaktiva ämnen som används för framställning av polyuretanplaster som kan frigöras i samband med uppvärmning) och produktdirektivet om maskiner. En vitbok om arbetstid inom vissa undantagna sektorer har lämnats av kommissionen. 9.4 Revisionens iakttagelser RRV bedömer att årsredovisningarna under utgiftsområdet i allt väsentligt är rättvisande. Rådet för arbetslivsforsknings () ledning har enligt RRV inte haft ett tillförlitligt underlag för att fortlöpande kunna följa upp och kontrollera den egna verksamheten . har påbörjat ett utvecklingsarbete med syfte att förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna. Arbetet har redan gett positiva effekter och det finns goda förutsättningar att den interna kontrollen därmed kommer att förbättras. B1 Tabell 5.2 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 376 133 2000 Beräknat 382 688 2001 Beräknat 388 346 1 Varav 147 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. () består av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) och (). AV har till uppgift att se till att arbetsmiljölagstiftningen samt, inom arbetsmiljöområdet, lagstiftningen om kemikaliekontroll och om tobak efterlevs. Det åligger verket även att utarbeta och sprida information i syfte att förbättra arbetsmiljön. ASS är central förvaltningsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete, samt chefsmyndighet för YI. ASS ansvarar vidare för den officiella statistiken över arbetsskador och arbetsmiljö. YI som är uppdelad på elva distrikt, är regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. Regeringens överväganden Resultatinformation De övergripande målen för AV:s verksamhet är att - minska riskerna för ohälsa och olycksfall, och - förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv, dvs. från såväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt. Tillsynsarbetet har blivit mer komplext och tidskrävande med omfattande dialoger och djupgående analyser av arbetsmiljöproblemen. Många av bristerna i arbetsmiljön har koppling till hur företag och förvaltningar organiserar och leder sina verksamheter. På ASS ställs ökade krav, bl.a. till följd av den svenska och europeiska standardiseringsverksamheten och EU-arbetet. Till följd av minskade resurser har AV gjort stora omprioriteringar i sin verksamhet. Verksamheten visar emellertid på en viss produktivitetsökning jämfört med föregående budgetår, bl.a. i fråga om YI:s arbetsställebesök. I tillsynsverksamheten har AV prioriterat faktorer i arbetsmiljön som har stor betydelse för uppkomsten av besvär i rörelseorganen, allvarliga olycksfall, allergier och annan överkänslighet samt psykologiska och sociala förhållanden. av det totala antalet arbetsställebesök har genomförts med en inriktning av bland annat sådant slag. Vidare har arbetet med att förmå företag och förvaltningar att åstadkomma en fungerande integrering av arbetsmiljöarbetet med verksamheten i övrigt (internkontroll) haft ett betydande utrymme i verksamheten. Utvecklingen, särskilt vad avser små och medelstora företag, går inte så snabbt som den borde. Sammantaget kan dock en liten ökning noteras. AV utvecklar och prövar fortlöpande nya tillsynsmetoder för att bestående förändringar skall uppnås. På initiativ av ASS har startat ett forskningsprogram om internkontroll. Samarbetet med myndigheterna inom socialförsäkringsadministrationen har utvecklats på ett bra sätt. har samtliga samarbetsavtal med och tillsyn på rehabiliterings- och arbetsanpassningsområdet har stärkts, bl.a. genom ett ökat informationsutbyte och gemensamma inspektioner med kassorna. Hälsoeffekter av arbete med produkter innehållande isocyanater (en grupp reaktiva ämnen som används för framställning av polyuretanplaster som kan frigöras i samband med uppvärmning) har fått ökad uppmärksamhet. ASS har utarbetat ett tiopunktsprogram för fortsatta insatser inom området. Vidare har ASS utarbetat en policy om hur problem med misstänkta hälsoeffekter på arbetsplatserna av elektromagnetiska fält, datorer, elinstallationer och mobiltelefoner skall hanteras. ASS har kommit med redovisningar av nedan angivna uppdrag: - En strategi för arbetet med frågor om kvinnors arbetsförhållanden. - Företags och förvaltningars attityder till och användning av den information om arbetsmiljön som utformas och sprids av AV. - Arbetet med att utforma sektorsansvaret för den officiella statistiken över arbetsskador och arbetsmiljö. - Det europeiska standardiseringsarbetet som ASS deltar i. Tabell 5.3 - Budget för avgiftsbelagd verksamhet Informationsverksamhet m.m. Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 66 366 -77 623 -11 257 Prognos 1998 61 500 -76 000 -14 500 Budget 1999 70 000 -70 000 0 Regeringen följer fortlöpande arbetet med och uppnådda resultat av AV:s verksamhetsprogram för perioden 1999. Slutsatser Regeringen bedömer att AV:s verksamhet har haft en inriktning som mycket väl svarar mot målen i regleringsbrevet. AV har bedrivit ett samarbete med främst de baltiska staterna för att stödja deras utveckling på arbetsmiljöområdet. Regeringen ser positivt på att AV fortsätter och fullföljer detta samarbete. AV har en central roll, dels att se till att arbetsmiljön fyller kraven i arbetsmiljölagen och med stöd av den utfärdade föreskrifter, dels att i fråga om utvecklingen inom sin sektor delta i det samarbete och utföra de uppgifter som följer av medlemskap i den Europeiska Unionen. Regeringen föreslår, särskilt med hänsyn till de ökade krav som följer av samarbetet inom den Europeiska Unionen, en förstärkning av anslaget med och att anvisar till AV för . Anslagsökningen bör finansieras genom en omfördelning av medel inom utgiftsområdet. För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna under anslaget till 382,7 respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades. I tabellen redovisas justeringen enligt nedanstående: Beräkning av anslaget (tkr) Anslag 1998 365 196 1 Pris- och löneomräkning 7 487 Överföring från anslag 4 000 2 Bottenbudgetering av lokaler 1999 -1 434 Förslag 1999 376 133 1 På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen ökades anslaget med . 2 Anslagsökningen finansierad genom att anslagen B 2 , B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. och B 11 Bidrag till Stiftelsen har minskats med , respektive . 5.4 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 145 733 1 2000 Beräknat 141 970 2001 Beräknat 144 099 1 avser anslaget förvaltningskostnader. För budgetåren 1997 och 1998 avser anslaget förvaltnings- och verksamhetskostnader. Kostnaderna för bidrag och uppdrag behandlas under anslaget B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. En förändring avseende kostnadsfördelning och inriktning mellan de två anslagen föreslås gälla från och med . Anslagssparandet från beräknas att vara helt förbrukat vid utgången av . är en med uppgift att bedriva och främja forskning, utbildning och utveckling som rör arbetsliv, arbetsmiljö, arbetsorganisation och relationerna på arbetsmarknaden. Institutet skall samverka med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor i och utanför . Institutet skall bedriva och främja en långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad samt bidra till informations- och kunskapsspridning inom arbetslivsområdet. Institutets forskning skall vara mångvetenskaplig och äga relevans för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet. Institutet skall inom sitt område verka för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringens överväganden Resultatbedömning Verksamhetens organisation och inriktning har genomgått en genomgripande förändring och fokusering under verksamhetsåret. Nya och framväxande arbetslivsfrågor har fått större utrymme som samarbetsprogram med högskolan säkrat viktiga kompetensområden. En viktig utgångspunkt för förändringen har varit att skapa förutsättningar för mångvetenskapliga möten och långsiktig samverkan mellan olika discipliner.