prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — De politiska förutsättningarna för ett stärkt samarbete är goda. Regeringen avser att arbeta för att riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och dess övervakning ges samma vikt som motsvarande instrument på det ekonomiska området. Arbetet med att effektivisera produkt- och kapitalmarknaderna förstärks genom ökat samarbete om ekonomiska reformer på EU-nivå. Samarbetet syftar till att förbättra marknadernas funktionssätt och stärka den inre marknaden. Det är viktigt att fördelarna av den inre marknaden kommer EU:s konsumenter till del på ett tydligt sätt genom lägre priser, ökat urval och bättre kvalitet på produkter och tjänster. De svenska miljö- och konsumentintressena skall tillvaratas. De förhållanden som ledde till EU-kom- missionens avgång har tydligt visat på behovet av effektivisering och interna reformer i kommissionens arbete och en förbättrad kontroll av medelsanvändningen. Detta kommer att bli viktiga uppgifter för den nytillträdande kommissionen. Vid Europeiska rådets möte i nåddes enighet om den s.k. Medlemsländerna enades om ett finansiellt perspektiv för som låg på väsentligt lägre nivå än vad hade föreslagit. Utöver detta beslutades också bl.a. om vissa åtgärder för att göra en rättvisare fördelning av nettobördan av EU:s budget. avgift till EU reducerades. Beträffande jordbrukspolitiken beslutades om vissa reformer har möjligheter att bli en av världens snabbast växande regioner. Den svenska Östersjöpolitiken syftar till att knyta samman och bidra till att den stora utvecklingspotentialen kan förverkligas. Östersjöpolitiken är ett verktyg för att uppnå regeringens sysselsättningsmål. har ett starkt intresse av att understödja en miljömässigt hållbar utveckling i regionen och att främja de nya demokratiernas politiska, ekonomiska och sociala utveckling. För att utveckla betydelse för tillväxt och sysselsättning i har tidigare avsatts i den så kallade Östersjömiljarden. Medlen har använts inom områdena miljö, energi, infrastruktur, kunskapsöverföring och svensk exportindustri. Verksamheten följs upp med ytterligare en Östersjömiljard för den kommande femårsperioden. Östersjömiljard två finansierar bland annat satsningen Marknadsplats , som genomförs under ledning av , och syftar till att ge små- och medelstora företag vägledning i samband med exportsatsningar i . Den fasta förbindelsen över öppnar nya perspektiv för rörlighet, integration, ekonomisk aktivitet och tillväxt över nationsgränsen. läge i förhållande till tillväxtmarknaderna i och ger den en nyckelroll för den ekonomiska utvecklingen i hela . Integrations- och tillväxtfrämjande åtgärder i är en politisk angelägenhet för en rad politikområden. Ett för alla har genom invandring blivit ett land präglat av kulturell och etnisk mångfald. Närmare en miljon av invånare är födda utomlands. Att ta tillvara denna fördel kommer att kräva både förändrade attityder och politiska insatser. Detta blir en av det kommande seklets stora utmaningar. Integrationspolitiken skall värna grundläggande demokratiska värden. Den skall verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För att minska segregationen och uppnå de integrationspolitiska målen och ett för alla har området tillförts betydande ekonomiska resurser. Av central betydelse är åtgärder för att ge goda kunskaper i det svenska språket från tidig ålder, skapa goda villkor på arbetsmarknaden och att få till stånd en varaktig förbättring av situationen i utsatta bostadsområden med stor andel invånare med invandrarbakgrund. Enligt storstadspropositionen skall lokala utvecklingsavtal skrivas med , , och vissa andra kommuner i . Åtgärderna i avtalen skall ta sikte på de utsatta bostadsområdena. , som lämnar förslag om sådana avtal till regeringen inrättades . Medel som delegationen har till förfogande uppgår 2002 till . De skall användas inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen, bl.a. till språkförskolor, språkutveckling i skolan och arbetsmarknadsåtgärder. Regeringen har även lagt fram en proposition om en ny lag mot etnisk diskriminering som beslutat om. Den gäller och diskrimineringsombudsmannen (DO) har förstärkts med . En utredare ser över vilka särskilda svårigheter invandrare kan möta i samband med att de startar och utvecklar egna företag, särskilt vad gäller kapitalanskaffning. Ett betänkande kommer att vara klart . 1.4.4 Hela skall växa Hela skall växa. För att stödja en sådan utveckling krävs insatser över samtliga områden. Ett exempel härpå är den utökade satsningen på distansutbildning och decentraliserad högskoleutbildning . Ett annat är den fortsatta kraftsamlingen för att utveckla som IT-nation. Ett väl underhållet väg- och järnvägsnät med hög trafiksäkerhet är nödvändigt för att skapa goda förutsättningar för näringsliv och boende i hela . Regeringen genomför därför flera satsningar på infrastruktur. Den största är utbyggnaden av som är en investering på . innebär att får en modern och effektiv järnväg som delvis skall ersätta den nuvarande stambanan genom övre . står regional- och näringspolitiken inför stora utmaningar. Folkmängden har minskat inte bara i glesbygd samt små och medelstora kommuner utan även i många stora industriorter. Den svenska regionalpolitiken har framgångsrikt medverkat till att bevara den tradition av solidaritet och sammanhållning som präglat det svenska samhället. Det är viktigt att denna tradition inte bryts. Av den fördelningspolitiska redogörelsen (bilaga 3) framgår att den regionala inkomstspridningen inte ökat trots arbetslöshet och budgetsanering. Ett intensivt arbete pågår runt om i landet med att ta fram regionala tillväxtavtal. Syftet är att utnyttja befintliga statliga och andra resurser mer effektivt för tillväxt och nya jobb. Näringslivets medverkan är väsentlig. Regeringens ambition är att tillväxtavtalen skall ligga till grund för en sammanhållen och reformerad regional näringspolitik. Regeringen kommer att följa arbetet med de regionala tillväxtavtalen liksom utvecklingen inom IT- infrastrukturområdet i hela landet. I samband med stats- och regeringschefernas möte i slogs fast att det stöd som glesbygderna i norra får från skall fortsätta, och att de skall integreras i det stöd som i fortsättningen skall ges till de mest utsatta områdena i EU-länderna. Stödet utsträcks också till de norrländska kustområdena. Även stödet till övriga områden i kommer att fortsätta. För att åstadkomma goda förutsättningar för tillväxt och utveckling i alla delar av landet krävs också likvärdiga betingelser för kommuner och landsting att erbjuda sina invånare en bra vård, omsorg och utbildning. Kommuner och landsting skall ha likvärdiga förutsättningar att bedriva de verksamheter som utgör välfärdens kärna. De skall också kunna hålla en i princip likvärdig standard för medborgarna oavsett var dessa bor i landet. Därför finns ett kommunalt utjämningssystem. Regeringen föreslår vissa förändringar i det kommunala utjämningssystemet i syfte att skapa ett mer rättvist system. Genom utjämningssystemet ges alla kommuner och landsting möjlighet att ge den kommunala självstyrelsen ett reellt innehåll. Lagen (1996:1061) om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting för åren 1997 1999 upphör att gälla vid utgången av . Mot bakgrund av de ökade resurser som tillförs sektorn förutsätter regeringen att kommuner och landsting är mycket restriktiva med att höja sin kommunalskatt . Det fattade försvarsbeslutet kommer att innebära påfrestningar på ett antal orter i . Inom har en särskild arbetsgrupp tillsatts med uppgift att förbereda eventuella åtgärder för att dämpa effekterna av denna omställning. 1.5 en nation i trygghet och rättvisa kan ta steget in med tillförsikt och optimism. Rättvisan och jämlikheten skall öka som effektiviteten och drivkrafterna i samhällsekonomin stärks. är och skall fortsatta att vara ett föregångsland när det gäller rättvisa och jämlika livsvillkor. är ett av de få länderna i världen som uppfyller FN:s biståndsmål om . Regeringen föreslår nu att biståndet höjs till av BNI. 1.5.1 Den generella välfärden Trygghet, rättvisa, solidaritet och effektivitet är den generella välfärdens kännetecken. Den generella välfärdspolitiken utjämnar ekonomiska resurser och levnadsförhållanden. Den generella välfärdspolitiken har två viktiga syften att öka rättvisan och att bana väg för utveckling. En generell välfärd ger trygga och fria människor som kan möta framtidens utmaningar. Arbetstiden är för många en viktig aspekt av välfärden. Frågan bereds inom . Barnbidraget är en viktig del av den generella välfärden. Det tillkommer alla barn. Barnen och ungdomarna hör till de grupper som träffats hårdast av den ekonomiska krisen och arbetslösheten. Därför höjs barnbidraget och studiebidraget i två etapper med vartdera året. Pensionssystemet är en del av den generella välfärden. om pensionerna ligger fast. Regeringens arbete är inriktat på att lösa de kvarstående frågorna. De inkomstprövade barnomsorgsavgifterna minskar mäns och kvinnors möjligheter att påverka den egna ekonomin. Den som väljer att öka sin egen arbetsinsats finner ofta att barnomsorgsavgiften höjs. Regeringen avser därför föreslå att en maxtaxereform och allmän förskola införs stegvis . Den allmänna förskolan skall vara en del av den generella välfärden. Ett reformutrymme om 2001 och 2002 avsätts för dessa ändamål. Därmed kan fler gå från bidrag till arbete. 1.5.2 Från bidrag till arbete Alltför många människor utestängs från den sociala gemenskap, det inflytande och den känsla av att vara behövd som ett arbete medför. Om marginaliseringen på arbetsmarknaden fortsätter att öka kan det få allvarliga långsiktiga sociala följder. De marginaliserades kunskaper och erfarenheter tillvaratas inte. försörjde fem förvärvsarbetande en person i förvärvsaktiv ålder med sociala ersättningar, är det mindre än tre. Mer än var tionde person försörjs permanent med sociala transfereringar. Ett stort hot mot integration och social rättvisa är de höga marginaleffekter som finns i skatte- och transfereringssystemen. Marginaleffekterna drabbar särskilt hårt utsatta grupper i samhället. De gör att människor inte nämnvärt kan påverka sina ekonomiska förhållanden genom att arbeta mer och öka sina inkomster. Att ta kortvariga arbeten, att börja arbeta efter arbetslöshet och att gå från deltid till heltid lönar sig ibland inte alls. Den viktigaste vägen att motverka risken för ökad marginalisering är åtgärder som höjer kompetensen och sysselsättningen. De förslag som regeringen nu lägger fram riktas i hög grad till dem som varit utan arbete. Omläggningen av arbetsmarknadspolitiken för att öka kvaliteten gynnar särskilt utsatta grupper. De fortsatt omfattande satsningarna på utbildning och ett reformerat studiemedelssystem bidrar till att minska den sociala snedrekryteringen. Skattereduktionen vid anställning av arbetslösa med långa inskrivningstider ökar möjligheten för utsatta grupper att få in en fot på arbetsmarknaden. Regeringen avser att bedriva ett långsiktigt arbete för att ta bort fattigdomsfällor och minska marginaleffekter. Arbete har ett egenvärde och ger självkänsla. Systemen bör utformas så att utbildning och arbete lönar sig bättre. Införandet av maxtaxa är en viktig del i denna politik. Förslagen i vårpropositionen har sammantaget en gynnsam fördelningsprofil. Skattereduktionen för låginkomsttagare, höjda pensionstillskott till pensionärer, förbättrade studiestöd, sänkta hyror genom lägre fastighetsskatt för hyresbostäder, frysta taxeringsvärden för småhus samt de nya regler för underhållsstöd som tidigare föreslagits gynnar sammantaget framför allt hushåll med låg ekonomisk standard (diagram 1.7). Diagram 1.7 Förändring disponibel inkomst, justerad för försörjningsbörda, till följd av förslagen i propositionen Procent Den femtedel av hushållen som har lägst ekonomisk standard (decilgrupp 1 och 2) får en ökning av den disponibla inkomsten med medan den femtedel av befolkningen som har högst standard (decilgrupp 9 och 10) får en ökning med . Det höjda högkostnadsskyddet för läkemedel har ej kunnat beaktas. De sammanlagda effekterna är något mer gynnsamma för kvinnor än för män (diagram 1.8) Förslaget om maxtaxa inom barnomsorgen har inte inkluderats. Regeringen avser redovisa den fördelningspolitiska effekten då det slutgiltiga förslaget presenteras. En rad initiativ har tagits för att bredda och fördjupa analyserna av fördelningen av den ekonomiska välfärden. Regeringen har uppdragit till att undersöka förmögenhetsfördelningen och den offentliga konsumtionens fördelningseffekter. Diagram 1.8 Förändring av disponibel inkomst genom förslag i propositionen, kvinnor och män Procent Som uppföljning av de förslag som den s.k. (Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, har regeringen bl.a. avsatt medel för att den kunskap som utredningen tagit fram skall spridas genom regionala konferenser. Vissa av utredningens förslag är föremål för ytterligare översyn, t.ex. frågor som rör jämställdhetslagen och s.k. frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Det s.k. Välfärdsbokslutet över har till uppgift att beskriva välfärdsutvecklingen för kvinnor och män . Behovet av en sådan översyn var en av de bärande tankarna i . Politiken för rättvisa och välfärd omfattar hela landet. Den fördelningspolitiska redogörelsen i bilaga 3 visar att utjämningen av ekonomisk standard mellan regioner är mycket effektiv. Den ekonomiska välfärden i form av konsumtion av välfärdstjänster är också mycket jämnt fördelad över landet. Trots ekonomisk kris, hög arbetslöshet, budgetsanering och befolkningsomflyttning finns det inga tendenser till en ökad spridning i ekonomisk standard mellan personer som bor i olika delar av landet. 1.5.3 Skolan, vården och omsorgen välfärdens kärna skall ta steget in med tillförsikt och optimism. Skolan, vården och omsorg skall utvecklas utan att de offentliga finanserna undermineras. En grundprincip i regeringens politik är att verksamheter skall prioriteras framför transfereringar. Denna princip har varit vägledande . Därför undantogs statsbidraget till kommuner och landsting från besparingar i budgetsaneringen. Den ekonomiska krisen drabbade likväl den kommunala verksamheten. Därför har skolan, vården och omsorgen tillförts resurser i takt med att låneberoende minskat. höjdes statsbidragsnivån för kommuner och landsting . höjdes den med . höjs den med . Dessutom får kommuner och landsting ytterligare 1999 genom ökade skatteinkomster, eftersom de i statlig inkomstskatt som alla löntagare betalar tillförs kommunerna. Sammanlagt innebär det att skola, vård och omsorg i Tabell 1.10 Resurser till skola, vård och omsorg 1997 1998 1999 2000 2001 2002 ekonomiska vårproposition 4 8 8 8 8 8 Budgetpropositionen 4 8 8 8 ekonomiska vårproposition 4 4 4 4 4 Budgetpropositionen 2 2 ekonomiska vårproposition 1,3 2 3 Summa 4 12 17,3 21,3 241 251 1 I detta belopp ingår en viss finansiering av införandet av en maxtaxa inom barnomsorgen samt allmän förskola. år tillförs mer än . Det räcker inte. finns stora behov inom skolan, vården och omsorgen. Kraven på vård och omsorg kommer också att öka till följd av att befolkning blir allt äldre. Kvalificerad arbetskraft måste kunna rekryteras som arbetsvillkoren för dem som redan är verksamma måste förbättras. Kommissionen för rekrytering av personal till vård och omsorg skall redovisa resultatet av sitt arbete . I enlighet med tidigare utfästelser tillförs skola, vården och omsorgen ytterligare . Utöver detta föreslår regeringen att de i statlig inkomstskatt även skall tillfalla kommuner och landsting. Regeringen lägger också i en särskild proposition förslag till förändringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting . föreslås att kommuner och landsting skall tillföras ytterligare utöver de som aviserades . Det tidigare aviserade tillskottet skall användas för att bl.a. underlätta införandet av förändringar i utjämningssystemet samt bidra till finansieringen för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Socialdemokraterna och har träffat en överenskommelse om särskild satsning på vård och omsorg 2004. Bakgrunden till överenskommelsen är den försvarsuppgörelse som träffades mellan de båda partierna , som innebär att ca bedöms kunna frigöras för insatser inom vård- och omsorgssektorn . Målet för överenskommelsen är att kvaliteten och tillgängligheten i vården och omsorgen skall förbättras genom ökad närhet och korta väntetider i hela landet. Medlen kommer att tillföras kommunsektorn via det generella statsbidragen till kommuner och landsting. Som ett resultat av överenskommelsen beräknas tillföras utgiftsområde 2002. Sammantaget innebär det att den kommunala sektorn tillförs mer 2002 än . I detta belopp ingår en viss finansiering av ett stegvis införande av en maxtaxa i barnomsorgen och en allmän förskola. Skolan, vården och omsorgen prioriteras. Sammantaget ger detta goda förutsättningar för fler jobb och en ökad kvalitet på den svenska välfärden. 1.6 Rättvisa skatter Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden och därmed bidra till trygghet och rättvisa. Under förra mandatperioden 1998 bidrog dessutom skattepolitiken till den omfattande saneringen av de offentliga finanserna, som var nödvändig efter det statsfinansiella sammanbrottet i 1990 talets början. är läget annorlunda. överstiger de offentliga inkomsterna de samlade utgifterna inom den offentliga sektorn. Det grundläggande synsättet har dock inte förändrats. En stabil välfärd kan inte byggas på lånade pengar. Regeringen kommer inte att medverka till skattesänkningar som skulle underminera välfärden. I takt med att tillväxten skapar mer resurser ökar utrymmet för förbättringar. På samma sätt som budgetsaneringen genomfördes med hjälp av både skattehöjningar och utgiftsminskningar bör det tillgängliga utrymmet fördelas mellan ökade utgifter och sänkta skatter. 1.6.1 Skatteöverläggningarna Regeringen inbjöd samtliga riksdagspartier till överläggningar med syfte att undersöka förutsättningarna för en bred förankring av en kommande skattereform. Huvudsyftet är att skapa goda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning samt att garantera välfärden och dess finansiering. Regeringen har också fört överläggningar med företrädare för näringslivet inom den s.k. Industrigruppen. En framtida skattereform måste förenas med sunda offentliga finanser. Målet om 2 procents överskott i de offentliga finanserna skall vidmakthållas. En tillfredsställande kvalitet på vård, skola och omsorg måste garanteras. Målen om en jämn och rättvis fördelning skall tillgodoses. En central utgångspunkt ges av principerna bakom skattereform. Även bör huvudinriktningen vara sänkt skatt på arbetsinkomster för alla. En annan utgångspunkt ges av de krav internationaliseringen ställer och behovet av att bevara skattebaser i . Huvuddragen i en framtida skattereform bör enligt regeringen vara följande: Sänkta inkomstskatter Regeringens mål är att med början genomföra inkomstskattesänkningar för alla med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna bör utformas så att marginaleffekterna minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildning uppmuntras. På så sätt kan en långsiktig förstärkning av internationella konkurrenskraft åstadkommas, vilket är viktigt för att säkerställa välfärden. Sänkta inkomstskatter innebär inte bara lättnader för anställda utan också indirekt för företagen och dess ägare. Ökad sysselsättning Skattepolitiken bör spela en aktiv roll i regeringens arbete för att öka sysselsättningen. Som ett led i detta arbete föreslår regeringen ett stöd för arbetsgivare som anställer arbetslösa med lång inskrivningstid. Stödet ges genom kreditering av arbetsgivarens skattekonto. skall vara attraktivt En rad åtgärder har vidtagits för att förbättra förutsättningarna för företagsamhet. Bland annat har en nedsättning av socialavgifterna med särskild inriktning mot mindre företag och en lättnad i dubbelbeskattningen av onoterade bolag införts, och en rad förenklingsåtgärder har genomförts, bl.a. ett nytt system för redovisning och betalning av skatter och avgifter. Regeringens ambition är att ytterligare förbättra näringslivsklimatet. De pågående skatteöverläggningarna kan leda till ändrade regler fr.o.m. . I avvaktan på det vill regeringen initiera vissa åtgärder som bör genomföras redan tidigare. Ett skäl till det är att det är önskvärt att införa vissa skattelättnader som en avfallsskatt introduceras. Regeringen avser därför att återkomma med förslag i samband med budgetpropositionen att gälla . Ett gäller möjligheten för publika aktiebolag och i ett senare skede även privata aktiebolag att återköpa egna aktier. En annan åtgärd avser slopad kupongskatt på näringsbetingade aktier. Ett tredje förslag gäller slopande av ett antal stoppregler för fåmansföretag. Vidare kommer en promemoria om skattelättnader för utländska företagsledare, experter och forskare med hög kompetens att sändas ut på remiss. Mot bakgrund av regeringens strävan mot enklare och mer tillväxtfrämjande regler för småföretag tillsätts en utredning för att se över de s.k. 3:12 reglerna och reglerna för generationsskiften. Regeringen överväger att ge jordbruket motsvarande lättnader inom energiskattesystemet som gäller för tillverkningsindustrin. Det totala uttaget av energiskatter bör dock inte minska, utan skattebortfallet måste finansieras genom omfördelningar inom energiskattesystemet. Gröna skatter och skatteväxling var i och med skattereform ett av de första länderna som omformade skattepolitiken i grön riktning där skatter fick en viktig roll som ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Energiskatterna har utsatts för en rad förändringar. genomförs därför en genomgripande översyn av hela energiskattesystemet för att förenkla skattesystemet och förbättra miljöeffekterna. Regeringen avser att lägga ett förslag om införande av en skatt på avfall. En skatt på avfall skapar incitament att minska mängden avfall som deponeras. Vidare kommer att lämna sitt slutbetänkande till regeringen. angav i sitt betänkande att ekonomiska styrmedel har visat sig vara effektiva för att hejda och minska miljöhot. Den successivt ökade miljörelateringen av skattesystemet i vårt land har bidragit till att vi kunnat uppnå viktiga miljömål. Denna utveckling bör fortsätta. Kommittén förutsatte att utrymmet för skatteväxling i ett 15-årsperspektiv var minst lika stort som det som redan hade utnyttjats . Kommittén utgick därvid från att vår omvärld också kommer att röra sig i riktning mot ökad miljörelatering av skatterna. Regeringen delar bedömning och anser därför att en fortsatt miljörelatering av skattesystemet är en viktig uppgift i de fortsatta skatteöverläggningarna. Rätt utformade åtgärder som berör alla samhällssektorer kan bidra till en effektiv användning av våra resurser, begränsa olika slag av negativ miljöpåverkan och utgöra en viktig länk i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Ökade intäkter på grund av en miljörelatering kan till stor del användas för att reducera uttaget av andra skatter, i första hand olika former av skatt på arbete i syfte att stimulera sysselsättningen. Utformningen av och takten i miljörelateringen får också göras med hänsyn till situationen i vår omvärld. Industrins konkurrenskraft måste säkerställas även . Det är viktigt att inte minst den elintensiva industrin satsar på teknisk utveckling. arbetar på EU-nivå för antagandet av ett nytt direktiv om minimibeskattning av energi. Framgång i detta arbete kan komma att ytterligare öka utrymme för en fortsatt miljörelatering av skattesystemet. Skattefusk kan inte accepteras För att på lång sikt värna om viljan att betala skatt är det viktigt att skattesystemet upplevs som rättfärdigt och att skatte- och bidragsfusk inte accepteras.