prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Centrets viktigaste uppgift skall vara att på ett aktivt sätt stödja kommunerna i arbetet med att ta fram och genomföra lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet samt att sprida erfarenheter från dessa program. I enlighet med regeringens proposition Miljöredovisning och miljöinformation i näringslivet (prop. 1996/97:167) har en ändring skett i årsredovisningslagen. Från skall tillstånds- och anmälningspliktiga företag redovisa verksamhetens effekter på miljön i sin förvaltningsberättelse. arbetar just nu med att ta fram mer detaljerade riktlinjer. Skrivningar om miljö i förvaltningsberättelsen kommer att vara en allmänt pådrivande faktor och bl.a. underlätta vid upphandling. En följd av propositionen är också uppdrag att ta fram ett förslag om hur miljöinformation kan ställas till den finansiella sektorns förfogande. , , har i allt väsentligt övertagit ansvaret för att finansiera den forskning som tidigare finansierade via det dåvarande anslaget för miljö- och kretsloppsforskning. Dessutom har andra förändringar gjorts i forskningsfinansieringen nationellt och internationellt som också påverkar möjligheterna att finansiera miljöforskning. har kvar samordningsansvar för miljöforskning och har likaså ansvar för att se till att information om forskningsresultat sammanställs och sprids. Regeringen har givit i uppdrag att i samverkan med utreda frågan om behovet av kunskap och forskning om hållbar utveckling. Uppdraget skall redovisas . Nämnden har vidare fått ett tilläggsuppdrag att se över den toxikologiska forskningen. Detta uppdrag skall rapporteras . Regeringen avser ge i uppdrag att, i samverkan med , göra en samlad bedömning av miljöforskningen. Utgångspunkten skall därvid vara att den samlade miljöforskningen skall förstärkas. Förslag till åtgärder vad gäller organisation och inriktning m.m. skall läggas fram. Uppdraget skall slutföras i sådan tid att beslut om åtgärder kan aktualiseras i vårpropositionen 1999. De avgiftsmedel som kärnkraftsföretagen betalar enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. förvaltas av Kärnavfallsfonden. Medlen är placerade i . Vid utgången av var Kärnavfallsfondens marknadsvärde . Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningspremiens storlek och villkor i övrigt för utbetalning av premien. uppbär skrotningsavgiften och administrerar och förvaltar Bilskrotningsfonden. Behållningen i fonden uppgick till . Regeringen har enligt lagen (1990:132) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela de föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och oskadliggöra batterier som är förbrukade eller inte längre används. Den s.k. Batterifonden förvaltas av och uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . På Naturvårdsfonden redovisas naturvårdsobjekt i statens ägo. Det gäller bl.a. områden som avsatts som nationalparker och områden i övrigt som förvärvats med statliga medel för naturvårdsändamål. Naturvårdsfonden förvaltas av . redovisas en landareal om ca 1 200 000 ha på Naturvårdsfonden. Ökningen uppgår till ca 400 000 ha. Den stora ökningen beror i huvudsak på att övertagit fastighetsförvaltningen från av områden i dels , dels fjällnära domänreservat i . Områdena fördes över enligt den av regeringen godkända principöverenskommelsen om ansvarsfördelning mellan de båda verken. Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 A Miljövård 1 370,3 970,6 968,1 1 299,6 1 211,0 1 334,9 B Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 238,4 244,2 244,9 249,3 253,2 257,2 Totalt för utgiftsområde 20 1 608,7 1 214,8 1 213,0 1 548,9 1 464,2 1 592,1 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsområdet omfattar insatser för att bevara den biologiska mångfalden, miljöövervakning, stöd till återställning av försurade sjöar och vattendrag genom kalkning, frågor om vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, frågor om forskning på miljö- och kretsloppsområdet, miljöskyddsfrågor, kemikaliekontroll och internationellt samarbete inom miljöområdet. Till området hör vidare och Kemikalieinspektionen. 3.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 19982 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 370,3 970,6 1 312,1 1 299,6 1 211,0 1 334,9 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldre anslag Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Beslut har tagits om en ny lagstiftning på miljöområdet . Regeringen har lämnat ett förslag på nya miljökvalitetsmål till . Anslagssparandena har minskat under föregående budgetår. Förändringar Medlen för att bevara den biologiska mångfalden samlas under ett anslag. De tidigare anslagen A3 Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag och A4 Investeringar och skötsel för naturvård slås samman till ett nytt ramanslag A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden. Medel för sanering och återställning av förorenade områden införs som ett nytt anslag. Prioriteringar Arbetet med att bevara den biologiska mångfalden och skapa förutsättningar för ett ekologiskt hållbart samhälle prioriteras genom en kraftig förstärkning av medlen till inköp av mark för naturvård. Miljöövervakningen förstärks bl.a. för att följa upp de nya nationella miljökvalitetsmålen. Insatserna för att sanera och återställa förorenade områden förstärks. 3.3 Resultatbedömning har anmält 1 449 områden enligt art- och habitatdirektivet och 275 områden enligt fågeldirektivet att ingå i det europeiska nätverket av skyddade områden Natura 2000. har i uppdrag att i samarbete med länsstyrelserna lämna förslag till regeringen på ytterligare områden som kan anslutas till nätverket. I arbetet med skydd av naturtyper har skyddet av skogsmiljöer särskilt uppmärksammats. I den miljöpolitiska propositionen (prop. 1997/98:145) har ett miljökvalitetsmål för skogen föreslagits. Miljövårdsberedningen har föreslagit att för att bevara den biologiska mångfalden bör ytterligare 250 000 ha skogsmark skyddas som naturreservat samt ytterligare 25 000 ha genom biotopskydd eller genom naturvårdsavtal. Regeringen har gett i uppdrag att närmare ange delmål för skogen. Vidare har regeringens uppdrag att bl.a. utveckla mål för biologisk mångfald. Resultatet skall redovisas . Den särskilde förhandlare som regeringen tillkallat har i betänkandet Förstärkt skydd av skogsmark för naturvård (SOU1998:95) redovisat sina ställningstaganden beträffande skyddsstrategier och former för att skydda skog som staten just nu inte har möjlighet att finansiera skyddet av. och har i uppdrag att fortlöpande utvärdera den nya skogspolitikens effekter på den biologiska mångfalden. Den första utvärderingen och regeringens ställningstaganden redovisas i propositionen Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158). Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att lämna förslag om en sammanhållen rovdjurspolitik (M1998:03). Utredningen skall redovisa sina förslag . Utredningen skall med förtur utreda utökad skyddsjakt på varg. Regeringen fastslog i propositionen om producentansvar för bilar (prop. 1995/96:174) sin uppfattning att regler om försiktighetsmått vid hantering av skrotbilar skall införas. arbetar med att ta fram föreskrifter om bilskrotningsanläggningarnas demontering och hantering av skrotbilar. påbörjades avvecklingen av kvicksilver i varor. Förordningen omfattade kvicksilver i termometrar, elektriska komponenter, nivåvakter, tryckvakter och termostater samt vissa medicinska instrument och mätinstrument. fick ett regeringsuppdrag att utarbeta ett femårigt åtgärdsprogram för att få till stånd en mer effektiv och heltäckande insamling av kasserade kvicksilverhaltiga produkter och varor. har ca kvicksilver (febertermometrar, tekniska varor och produkter och laboratoriekemikalier) samlats in inom ramen för åtgärdsprogrammet. Därutöver har ett stort antal informationsinsatser genomförts. Åtgärdsprogrammet kommer att slutredovisas . fick i anslutningsfördraget till EU flera undantag på kemikalieområdet där de svenska bestämmelserna var strängare än motsvarande EU-bestämmelser. 1998 är som dessa undantag gäller och den översyn av EU- reglerna som skulle ske i enlighet med fördraget går mot sitt slut. Alla undantag är ännu inte färdigbehandlade. Den del av översynen som redan är avslutad har fått en bra lösning. För vissa av områdena kommer att få förlängt undantag under ytterligare två eller . 3.4 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet Länsstyrelserna skall verka för att bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt skydda natur- och kulturlandskap. Länsstyrelserna skall härvid samordna miljöarbetet och miljöövervakningen i länen. Arbetet skall bl.a. ske utifrån den samlade regionala miljöstrategin (STRAM). Tyngdpunkt har för bl.a. varit att utveckla ett regionalt och sektorsövergripande arbete samt att redovisa frågor av betydelse för naturresurshushållningen. Länsstyrelserna har i varierande grad genomfört insatser för att utveckla det sektorsövergripande arbetet. Flera länsstyrelser bedriver dock ett flertal projekt mellan sektorer som t.ex. landsting, kommuner, andra statliga myndigheter och näringslivet. Alla länsstyrelser utom två har och enligt regeringens uppdrag till , samordnade miljöövervakningsprogram. En tredjedel av länsstyrelserna följer i stort sett sina program. I en treårig plan finns den regionala miljöövervakningen också redovisad i s.k. länsprogram. Dessa omfattar all regional miljöövervakning. För den statligt finansierade miljöövervakningen pågår ett omfattande arbete på med att, enligt regeringsuppdrag, ta fram ett nytt program för miljöövervakningen. Syftet är att bygga upp en miljöövervakning som kan ge fullgott underlag för att följa upp tillståndet i miljön och för att kunna följa upp de nationella miljökvalitetsmålen och målen för ekologiskt hållbar utveckling. skall redovisa sitt förslag . De flesta av länsstyrelserna har prioriterat arbetet med tillståndsärenden, vilket i vissa fall har skett på bekostnad av tillsynsarbetet. Drygt en tredjedel av länsstyrelserna har prioriterat samverkan och samordning mellan andra myndigheter och integration av miljöhänsyn i länsstyrelsernas arbete. I tillstånds- och tillsynsärenden enligt miljöskyddslagen uppger flertalet länsstyrelser att verksamheten inte uppfyller de mål som antagits för verksamheten. En tredjedel av länsstyrelserna klarar målet att avgöra av tillståndsärendena . En av länsstyrelserna saknar också program för tillsyn och omprövning av tillstånd för miljöfarlig verksamhet. En tredjedel har följt sina program. Resultatet varierar dock kraftigt. Tillsynsfrågan har behandlats i en rad förslag och utredningar bl.a. revisorers förslag angående tillsyn innebörd och tillämpning, Förslag till 1994/95:RR9, Länsstyrelsernas miljövårdsarbete i förändring, (RRV 1997:47), Tillsyn enligt (Ds 1998:22) samt Att se till eller titta på om tillsyn inom miljöområdet (Ds 1998:50). Materialet har bl.a. visat att tillsynsverksamheten i vissa fall är bristfällig och att förbättringar kan göras. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen utökade resurser till länsstyrelserna för tillsyn. Naturvårds- och miljöskyddets andel av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader har för hälften av länsstyrelserna minskat i förhållande till föregående år. Hos sex länsstyrelser har kostnaderna ökat. Antalet årsarbetare har också minskat hos drygt hälften av länsstyrelserna. Hos de länsstyrelser där kostaderna minskat har det skett främst till förmån för näringsliv och lantbruk. En betydande del av länsstyrelsernas arbete vad gäller naturvård har gällt det europeiska nätverket av skyddade områden Natura 2000. Syftet med nätverket är att bevara den biologiska mångfalden i gemenskapen. I samarbete med har länsstyrelserna arbetat fram underlag som resulterat i att föreslagit att 1 449 områden skall skyddas som särskilda bevarandeområden enligt habitatdirektivet. Dessutom har 275 områden klassificerats som särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet. För det fortsatta arbetet i skall i samarbete med länsstyrelserna lämna förslag på ytterligare områden som skall föreslås ingå i nätverket. Länsstyrelserna har haft ett fortsatt omfattande arbete med att administrera det svenska miljöprogrammet för jordbruket enligt rådsförordningen nr (EEC) 2078/92. Det utökade miljöprogrammet, med nya delprogram och en ökad budget om , har medfört ökade arbetsinsatser för länsstyrelserna i form av handläggning, information och utbildning. Arbetet med att avsätta reservat fortgår. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att i samverkan med myndigheter, kommuner m.fl. fortlöpande inom ramen för STRAM-arbetet regionalt anpassa, precisera och konkretisera miljökvalitetsmålen samt att samordna detta arbete i länen i samverkan med och övriga berörda centrala myndigheter och därvid ta de initiativ som behövs för att stimulera miljömålsarbetet inom olika samhällssektorer och för att målen får genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen. Länsstyrelserna skall därvid ta de initiativ som behövs för att stimulera arbetet med miljökvalitetsmålen inom olika samhällssektorer. Uppdraget skall redovisas till regeringen och därefter . 3.5 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för för , och Kemikalieinspektionen. I RRV:s ekonomiadministrativa värdering har och Kemikalieinspektionen erhållit betyget fullt tillfredsställande medan erhöll betyget tillfredsställande. Det har framkommit i kontakterna med myndigheterna att arbete pågår med att ytterligare förbättra ekonomiadministrationen Tabell 3.1 Anslagsutveckling Tusental kronor 260 000 1999 Förslag 266 141 2000 Beräknat 267 348 2001 Beräknat 269 688 1 Varav 1 750 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inkl. kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. Verkets namn ändras formellt från till . Anslagssparandet har minskat kraftigt under . Regeringens överväganden Resultatinformation är samlande och pådrivande i miljövårdsarbetet. Verket arbetar för att främja en ekologiskt hållbar utveckling. En ny organisation gäller . Verksamheten är anpassad till nya krav och förutsättningar. Viktiga förändringar är att verket inrättat en miljörättsavdelning och att projektarbetet fått en starkare ställning. Betydande insatser under föregående budgetår har varit verkets medverkan i arbetet med en ny miljölagstiftning och framtagandet av underlag till regeringens proposition om nya miljökvalitetsmål. Verket har dessutom svarat för en stor del av förberedelserna i EU-arbetet, bl.a. när det gäller försurningsstrategin och de nya beslut som tagits om fordons- och bränslekrav. finns vid verket ett råd för Svenska miljönätet. Rådet skall verka för samordning och tillgänglighet i fråga om svensk miljörelaterad information som tillhandahålls på elektronisk väg. Statskontoret har i en lägesrapport (1998:17) inför skiftet bedömt att det på nuvarande stadium inte finns direkt anledning till oro vad gäller anpassningsarbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet I verksamheten ingår externt riktade informations- och utbildningsinsatser, som utgivning av publikationer, arrangemang av kurser, konferenser och seminarier samt presstjänst och bibliotekstjänst. Tabell 3.2 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 22 119 20 416 1 703 Prognos 1998 20 150 20 150 0 Budget 1999 17 000 17 000 0 Slutsatser Införandet av kommer att ställa ökade krav på som har en viktig samordnande roll. När bestämmelserna i de centrala lagarna på miljöområdet nu sammansmälts till en miljöbalk är det av största vikt att tillsynen över efterlevnaden av lagstiftningen inte bara samordnas utan också skärps i syfte att mål skall kunna nås. Tillsynen måste effektiviseras och tillsynsmyndigheterna måste med kraft verka för att överträdelser beivras. Tillsynen utgör en avgörande länk i kedjan mål, hänsyn, tillstånd, tillsyn, omprövning, överträdelse och straff. De samlade myndighetsresurserna bör fördelas och utnyttjas på ett effektivt sätt för att fånga upp de möjligheter till rationaliseringsvinster som den samordnade lagstiftningen ger. Regeringen har beslutat att ett tillsyns- och föreskriftsråd skall inrättas vid . Rådet har en särskilt viktig roll att fylla när det gäller en utvecklad, skärpt och effektiviserad tillsyn. Rådet skall vara ett samrådsorgan för de myndigheter som arbetar med tillsyn och föreskrifter enligt . Syftet med en samordning av tillsyns- och föreskriftsarbetet är att stärka rättssäkerheten, effektiviteten och enhetligheten i tillsynsverksamheten. Rådet skall bestå av företrädare för berörda myndigheter, kommunerna och länsstyrelserna. Regeringen har i budgetpropositionen för beräknat medel för bidrag till anläggande av skoterleder till . Mot bakgrund av behovet att skapa utrymme för nytillkommande och utökade uppgifter för verket med anledning av , inkl. tillsyns- och föreskriftsrådet, samt utökat skydd av mark för vård beräknar regeringen nu medlen till bidrag för skoterleder till i stället för . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Tabell 3.3 Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 269 854 Tilläggsbudget 1998 -1 750 Tekniska justeringar 4 037 Överfört till uo 18 -5 000 Besparing -1000 Förslag 1999 266 141 Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till för . Tabell 3.4 Anslagsutveckling Tusental kronor 112 529 1999 Förslag 127 706 2000 Beräknat 122 513 2001 Beräknat 124 938 1 Varav 15 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Anslaget disponeras för miljöövervakning, bidrag till vissa ideella organisationer samt för bil-avgasverksamhet. Medlen till miljöövervakning fördelas av . Nämnden fattar beslut om den nationella miljöövervakningens inriktning och fördelar medel till denna. Inom den nationella miljöövervakningen fördelas även medel för viss regional miljöövervakning som specificeras i avtal med länsstyrelserna. En mindre del används också för internationellt miljöövervakningsarbete. Regeringens överväganden Resultatinformation Miljöövervakningen är ett instrument för att beskriva tillståndet i miljön och följa hur tillståndet förändras och därigenom också att följa upp de miljömål som statsmakterna har satt upp. Miljöövervakningsdata är viktiga i en rad sammanhang, bl.a. används miljöövervakningsdata för beräkningar av kritiska belastningsgränser och har givit underlag för havsaktionsprogram, åtgärdsförslag och internationella överenskommelser om belastningsminskningar m.m. Resultaten från undersökningar i vattendrag har givit underlag inom områdena försurning och havsföroreningar samt har använts till bedömningsgrunder för fastställande av nationella miljökvalitetsmål. Förutom kväve och svavel utnyttjas data angående metalltransporter i det internationella arbetet. Data efterfrågas också inom EU-arbetet. Det kan t.ex. röra sig om vattenkvalitetsdata, biologiska effektmätningar och toxicitetsmätningar inom arbetet för att få en handlingsplan för bättre vattenkvalitet och dricksvattenkvalitet. Data från ståndortskartering vad avser kol i marken har blivit identifierat av IPCC/som ett världsunikt material för studier av boreala skogars roll för kontroll av växthusgaser. från miljöövervakningen behövs - för framtagande av indikatorer som ger en uppfattning av miljötillståndet, vid utarbetande av och arbete med bedömningsgrunder, - för arbetet med miljökvalitetsmål och miljökvalitetsnormer. För att kunna sätta normer och miljömål som går att följa upp krävs mätningar i miljön, - för att kunna genomföra uppföljningsinsatser som föreslås i Aktionsplanen för biologisk mångfald, - vid tillsynsverksamhet och anläggningskontroll för att få en referens från mer opåverkade områden, - för att STRAM skall fungera. Antagna regionala och lokala miljömål behöver följas upp och detta förutsätter i många fall data från miljöövervakningen, - den nationella statistiken som också rapporteras vidare till internationella statistikmyndigheter, - för att kunna följa upp de nationella miljömålen. Resultat från undersökningarna av de gav underlag för vattenvårdsarbetet i samtliga sjöar. Detta innebar utbyggnad av de kommunala avloppsreningsverken, sanering av industriutsläpp, underlag i lokaliseringsärenden m.m. Miljöövervakningsdata har också använts i senare koncessionsärenden kring sjöarna. På ett mer allmänt plan nyttjas underlaget i den allmänna debatten kring miljöföroreningar, särskilt eutrofiering, vilket har lett till ett generellt ökat miljömedvetande hos allmänheten. Det är angeläget att utveckla såväl den nationella som den regionala miljöövervakningen och samordna dessa på ett effektivare sätt. Miljöövervakningen bör i fortsättningen syfta till att ge underlag för analys av olika utsläppskällors nationella och internationella miljöpåverkan och för uppföljning av de nationella miljökvalitetsmålen. De sektorsansvariga myndigheterna behöver också underlag för uppföljning av sina respektive sektorsmål. Myndigheterna själva behöver också bidra med relevanta delar av den information myndigheterna tar fram som en del av den ordinarie verksamheten till samlade uppföljning av de nationella miljömålen. Angelägna områden är att upprätthålla en baskompetens avseende organiska miljögifter samt miljöövervakning avseende biologisk mångfald, materialflöden och kretslopp samt miljöövervakning som avser människans hälsa - områden som har varit eftersatta. I övrigt bör som tidigare gälla att den skall göra det möjligt att lämna underlag för åtgärder, bedöma hotbilder och följa upp beslutade åtgärder. Regeringen beräknar mot bakgrund härav resurserna för miljöövervakningen till ca för , vilket är en förstärkning med jämfört med innevarande budgetår. har av regeringen fått i uppdrag att senast redovisa ett nytt program för den framtida miljöövervakningen. När det gäller bilavgasverksamheten har avtalet om bilavgasundersökningar mellan och AB sagts upp per . Mot bakgrund härav och att verksamheten inkl. finansiering avses utredas beräknas resurser till bilavgasundersökningar endast till och med . finansieras genom indragning av från reservationen /anslag till investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologisk hållbar riktning. I regeringens proposition (1997/98:56) Transportpolitik för en hållbar utveckling aviserades att regeringen avser tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över den samlade statliga verksamheten på avgas- och bränsleområdet. Resurserna för hållbarhets- kontroller beräknas på oförändrad nivå. Hållbarhetskontrollerna finansieras med en avgift som redovisas under inkomsttitel, 2534 Kontrollavgifter nyregistrerade fordon, på statsbudgeten. För bidragen till de ideella organisationerna beräknar regeringen en ökning med . Tabell 3.5 Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 100 452 Tilläggsbudget 1998 -15 000 Teknisk justering 1 254 Ökat resursbehov 40 000 Överfört från anslag A7 Visst internationellt miljösamarbete 1 000 Förslag 1999 127 706 Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till för och till för . A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden Tabell 3.6 Anslagsutveckling