prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Allergiframkallande inomhusmiljöer står inte i överensstämmelse med en hållbar utveckling och det är därför angeläget att ekonomiska möjligheter till allergisanering införs. Planerade förändringar i förordningen skall notifieras hos Europeiska kommissionen. Sanering av mark och vatten kan ges stöd inom ramen för de lokala investeringsprogram- men. Regeringen föreslår därutöver ett nytt anslag (utgiftsområde 20, anslag A4) för ge- nomförande av särskilt angelägna åtgärder för sanering av mark eller vatten, framför allt i kommuner som inte beviljas stöd till sina lokala investeringsprogram. Det krävs resurser för att administrera stödet till lokala investeringsprogram och för att sprida information och kunskaper till kommunerna och på andra sätt stödja dem i deras arbete med att utveckla, utforma och genomföra lokala investe- ringsprogram. Regeringen har därför givit Miljö- vårdsberedningen i uppdrag att förbereda bildan- det av ett för ekologisk håll- barhet. Erfarenheter från pågående projekt skall tas tillvara och förmedlas till kommuner och andra aktörer. Det nya kunskapscentret har till syfte att sammanställa och sprida denna kunskap. Därutöver finns ett behov av insatser från när det gäller uppföljning, administ- ration, informations- och erfarenhetsspridning. Länsstyrelserna ersätts för sina kostnader för administration, samråd och utvärdering i sam- band med lokala investeringsprogram. Sek- torsmyndigheterna ersätts för uppdraget att vid behov bistå med yttranden över åtgärder inom respektive myndighets verksamhetsområde. Därtill ställer efterbehandlingsprojekten krav på insatser från . Det samlade be- hovet av medel för administration o.dyl. minskar jämfört med , bl.a. som en följd av att medel till läggs i särskilt an- slag. får högst av anslaget E1 användas för administration, in- formation, erfarenhetsspridning, uppföljning re- laterat till de lokala investeringsprogrammen. Bi- drag till lokalt utvecklingsarbete bör i begränsad omfattning kunna lämnas från detta anslag, som ett led i arbetet med att vidareutveckla lokala in- vesteringsprogram. bör avsättas för detta ändamål. 8.4 Anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Tabell 8.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 640 000 1999 Förslag 1 495 000 2000 Beräknat 2 495 000 2001 Beräknat 1 965 000 Stödet till lokala investeringsprogram beslutades av i enlighet med budgetpropositionen . Regeringen erhöll därmed ett bemyn- digande av att fatta beslut som tar i an- språk av de beräk- nade anslagen för respektive . Re- geringen har beslutat om bi- drag motsvarande för in- vesteringsprogram för tidsperioden 2000. Vidare har beviljats som stöd till lokalt utvecklingsarbete. Budgetpropositio- nen för tog upp beräknade anslagsnivåer med 1 800 respektive . I den ekonomiska vår- propositionen för aviserades stödet ut- ökas med för . Re- geringen gör nu en omprövning av vissa medel till andra områden inom utgiftsområde 20 All- män miljö- och naturvård. Dessutom reduceras anslaget med anledning av att ett nytt kunskaps- centrum skapas. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Av det bemyndigande som gett rege- ringen i budgeten har regeringen ut- nyttjat 863 av och 687 av . bör ge regeringen i bemyndigande att fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2002. Tabell 8.2 Bemyndiganden Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 1 706 000 2 316 000 2 436 000 610 000 1 196 000 1 190 000 1 756 000 Utestående förpliktelser 1 706 000 2 946 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 2 000 000 3 000 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. E2 för ekologisk hållbarhet Tabell 8.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 5 000 2000 Beräknat 5 089 2001 Beräknat 5 172 Ett för ekologisk hållbarhet skall enligt budget bildas inom ramen för de medel som beräknats för stöd till ekolo- gisk omställning och utveckling. Centret skall fungera som en samlings- och spridningspunkt för kunskaper, forskningsrön, idéer och erfarenheter kring ekologisk hållbar- het, såväl nationellt som internationellt. Det skall stimulera kontakterna mellan kommuner, orga- nisationer, företag, investerare, forskare, högskolor/universitet, myndigheter och andra aktörer som söker eller som kan bidra med kun- skap och erfarenheter inom området. Centrets viktigaste uppgift skall vara att på ett aktivt sätt stödja kommunerna i arbetet med att ta fram och genomföra lokala investeringsprog- ram för ekologisk hållbarhet samt att sprida erfa- renheter från dessa program. Centret skall ha formen av en egen myndighet och lokaliseras till . Regeringen föreslår att anvisar ett särskilt ramanslag budget för detta centrum. Finansieringen 2001, uppgående till ca , bör ske genom att anslaget E1 Stöd till lokala in- vesteringsprogram för ekologisk hållbarhet minskas med motsvarande belopp. Regional utjämning och utveckling Regional utjämning och utveckling 1 Förslag till riksdagsbeslut 63 2 Regional utjämning och utveckling 65 2.1 Omfattning 65 2.2 Utgiftsutvecklingen 65 2.3 Resultatbedömning 70 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 70 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 71 2.3.3 Effekter av statliga insatser 71 2.3.4 Regeringens slutsatser 73 2.4 Resultatinformation 73 2.4.1 Resultatinformation för uppdelad på beslutsfattare 75 2.4.2 Resultatinformation för uppdelad på åtgärder 79 2.4.3 Resultatinformation för vissa övriga åtgärder 91 2.4.4 Resultatinformation för åtgärder utanför utgiftsområdet 92 2.4.5 Revisionens iakttagelser 94 2.5 Anslag 94 A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 94 A2 Landsbygdslån 98 A3 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken 99 A4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 99 A5 Transportbidrag 100 A6 100 A7 101 A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden 102 A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen 103 A10 Flygplatsbolag i 104 A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. 104 9 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, åta staten ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2005 (anslag A1, avsnitt 2.5), 2. bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget A8 Europeiska regio- nala utvecklingsfonden, åta staten ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2001 (anslag A8, avsnitt 2.5), 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder ramanslag 950 000 A2 Landsbygdslån ramanslag 30 000 A3 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken ramanslag 11 000 A4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter ramanslag 320 000 A5 Transportbidrag ramanslag 345 000 A6 ramanslag 23 857 A7 ramanslag 8 040 A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden ramanslag 782 000 A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen obetecknat anslag 200 000 A10 Flygplatsbolag i reservationsanslag 3 000 A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. reservationsanslag 70 000 Summa 10 Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar medel till bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd. Vidare ingår medel som länsstyrelserna och i vissa län regionala självstyrelseorgan samt () förfogar över för projektverksamhet samt medel till en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Därutöver ingår () och (). Det sammanlagda återflödet av medel från för regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas för programperioden 1999 komma att uppgå till ca . Utgiftsområdet brukar benämnas den lilla regionalpolitiken. Med den stora regionalpolitiken avses åtgärder med regionalpolitisk betydelse inom andra utgiftsområden. Åtgärderna inom dessa andra utgiftsområden är sammantagna mer betydelsefulla för den regionala utvecklingen än den lilla regionalpolitiken. 10.2 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 2 940 3 605 3 528 2 743 2 675 3 337 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Sammanlagda reservationer och anslagssparande uppgick till ca vid utgången av . Utgiftsprognosen för inkluderar för tionde huvudtiteln för /96 upptagna äldreanslag C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. samt det under samma huvudtitel för /95 upptagna reservationsanslaget C6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. Regeringen bedömde i den ekonomiska vårpropositionen att verksamheten inom utgiftsområdet skulle kunna genomföras inom en medelsram av för . De viktigaste föreslagna förändringarna i förhållande till den föreslagna ramen i den ekonomiska vårpropositionen anges i följande tabell. Miljoner kronor Anslag Förändring Belopp A1 Allmänna regionalpolitiska Nedräkning av - 738 åtgärder beräknad anslagsnivå Överföring till UO 24 - 15 Överföring från UO 16 och 1,57 UO 18 A2 Landsbygdslån Minskat resursbehov - 80 A10 Flygplatsbolag i Nytt anslag 3 A11 Regionalpolitiska infra- Nytt anslag 70 strukturprojekt m.m. Regeringen förslår att det till det nya anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder kopplas ett bemyndigande. Anslaget bör därför uppgå till ett lägre belopp jämfört med de preliminära anslagsnivåer som angavs i budgetpropositionen (för en närmare beskrivning se avsnitt 2.5, anslaget A1). Regeringen föreslår en neddragning av anslaget A2 Landsbygdslån med (för en närmare beskrivning se avsnitt 2.5, anslaget A9). Regeringen föreslår att det görs en överföring från UO 6 Totalförsvar på till det nya anslaget A10 Flygplatsbolag i . Regeringen föreslår även att ett nytt anslag A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m. tas upp för att framförallt finansiera redan beslutade projekt i de regionalpolitiskt prioriterade områdena som tidigare finansierades av det under tionde huvudtiteln för /95 upptagna anslaget C6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. Anslag C6 disponeras inte av regeringen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till , och beräknas för till och för till . Differensen mellan den föreslagna ramen i den ekonomiska vårpropositionen och det nya förslaget beskrivs närmare under respektive anslag i avsnitt 2.5. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Olika former av regionalpolitiska företagsstöd i samband med investeringar, inkl. tillfälligt småföretagsstöd, beräknas enligt () bidra till drygt 9 400 nya arbetstillfällen inom främst de regionalpolitiskt prioriterade regionerna under . Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till ca . Investeringar i storleksordningen har delfinansierats med dessa stöd. Härutöver har sysselsättningsbidrag beviljats på uppskattningsvis som enligt beräknas ha medverkat till ca 2 200 nya arbetstillfällen . Driftstöd i form av nedsatta socialavgifter och transportbidrag har enligt regeringens bedömning bidragit till att upprätthålla sysselsättningen i de regionalpolitiskt prioriterade regionerna. Förändringar har beslutat om en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77) fr.o.m. . Regionala självstyrelseorgan i , och län har bl.a. övertagit ansvaret för att utarbeta regionala utvecklingsstrategier och huvuddelen av de regionalpolitiska åtgärdsmedel som länsstyrelser disponerar i övriga län. I inleds motsvarande försöksverksamhet . Två nya ändamål finansieras fr.o.m. med medel från anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Det är sysselsättningsbidrag och småföretagsstöd. har beslutat om ett antal förändringar i företagsstöden i samband med propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Enligt riksdagsbeslutet kan även s.k. såddfinansiering finansieras med medel från anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Dessa beskrivs närmare efter rutan. Mål Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket1. För att nå de målen måste åtgärder vidtas inom många olika utgiftsområden. Målet för utgiftsområde 19 är att verksamheten främst skall underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken2. Prioriteringar Det är av särskild betydelse att öka samordningen av och effektiviteten i åtgärderna för utjämning och tillväxt i de regionalpolitiskt utsatta regionerna. Det är även nödvändigt att förstärka de regionalpolitiska åtgärderna inom den stora regionalpolitiken, bl.a. genom en ökad helhetssyn mellan olika sektorer. prioriteras arbetet med översyn av de nationella regionalpolitiska stödområdena och med en parlamentarisk kommitté som skall lämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svenska regionalpolitiken. Dessutom prioriteras arbetet med inriktningen av EG:s strukturfondspolitik inför nästa programperiod åren 2000 2006 samt med uppdraget till de centrala fondförvaltande myndigheterna att för innevarande period göra en översyn för att utveckla arbetsformer och administrativa rutiner för strukturfondsprogrammen. Arbetet med det särskilda programmet på för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder skall fullföljas . Den regionala näringspolitiken skall utvecklas. Regionala tillväxtavtal som tar sin utgångspunkt i varje regions specifika förutsättningar, skall bidra till att näringslivsfrämjande åtgärder inom olika politikområden samordnas. Därmed kan den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen öka. Medel inom utgiftsområde 19 utgör en del av de resurser som kan samordnas via avtalen. Att medverka till att regionerna utarbetar tillväxtavtal är ett prioriterat område . 1) Beslutades av . 2) Beslutades av . Förändringar Förändringar av företagsstöden har beslutat om bl.a. följande förändringar i företagsstöden i samband med propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Regionala utvecklingslån skall upphöra . Motsvarande lånebehov skall istället tillgodoses av bl.a. och Stiftelsen . För att inte minska möjligheterna att erhålla lånefinansiering av regionalpolitiskt angelägna projekt i norrlandslänen kommer Norrlandsfondens kapital att förstärkas genom ett kapitaltillskott på . Branscherna jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personlig service skall fr.o.m. inte ingå i systemet med nedsättning av socialavgifter. Transportbidraget utvidgas till att även omfatta transportkostnader med fartyg till annan hamn på betydande avstånd från ursprungshamnen. Bidrag för landtransporter till hamnar skall även kunna lämnas för transporter till hamnar i grannländer. För transport av oförädlade trävaror skall stöd lämnas upp till en viss volym per helår i transportbidragszonerna 2 och 4. Däremot lämnas bidrag för förädlade trävaror utan begränsning. För att reducera statens utgifter skall zon 1 upphöra och kravet på lägsta transportavstånd höjas . Förändringarna planeras träda i kraft under förutsättning att Europeiska kommissionen godkänner dem. Regional näringspolitik och regionala tillväxtavtal Regionala tillväxtavtal är det bärande instrumentet för att genomföra en regional näringspolitik. Syftet är att bättre ta tillvara lokala och regionala förutsättningar för näringslivsutveckling och att bättre samordna skilda politikområden som verkar för att öka möjligheterna för ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Målet för den regionala näringspolitiken är att utifrån de förutsättningar som finns i varje region stimulera en hållbar ekonomisk utveckling som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män (målet beslutades av ). Samtliga länsstyrelser och självstyrelseorgan har accepterat regeringens erbjudande att utarbeta regionala tillväxtavtal. Genom avtalen skall statliga och andra aktörers tillväxtfrämjande resurser samordnas. Ett omfattande arbete pågår runt om i landet med att ta fram de uppföljningsbara handlingsprogram som skall ligga till grund för avtalen. I sammanhanget har regeringen erbjudit regionerna att lämna förslag till förändringar i de regelverk som styr användningen av statliga medel. Syftet är att åstadkomma större flexibilitet och behovsanpassning av de utvecklingsresurser som ställs till regionernas förfogande. Näringslivets medverkan i utformningen av tillväxtavtalen är väsentlig. Samspelet mellan det utbud som samhället erbjuder och företagens efterfrågan på kompetensförsörjning, rådgivning, m.m. är av stor betydelse för att skapa goda förutsättningar för näringslivet. De första tillväxtavtalen avses träda ikraft . Prioriteringar Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen under nästa programperiod åren 2000 2006. Utredaren skall redovisa förslag till dels former för hur de nya programmen skall tas fram, dels organisation för att genomföra programmen. Regeringen har även utsett en särskild utredare som skall lämna förslag till inriktningen av nya mål 3 m.m. för kommande programperiod. Regeringen har vidare lämnat ett uppdrag till de centrala fondförvaltande myndigheterna att för innevarande period göra en översyn för att utveckla arbetsformer och administrativa rutiner. Med utgångspunkt i det samlade reformpaket som Europeiska kommissionen överlämnade till ministerrådet pågår nu rådsförhandlingar om utformandet av strukturfondspolitiken när nuvarande programperiod löpt ut. stöder inriktningen i förslagen som bl.a. utmärks av geografisk koncentration, ökad betoning av kraven på möjlighet till insyn, förenkling, effektivitet, uppföljning och finansiell kontroll, ökad tydlighet i ansvar och roller samt medverkan till en hållbar utveckling. Bl.a. föreslås ansvaret för genomförandet av strukturfondsprogrammen mer renodlat bli ett ansvar för respektive medlemsstat med gemenskapsorganen som ansvariga för regler och övergripande riktlinjer samt för uppföljning och utvärdering. fäster i de pågående förhandlingarna stort avseende vid strävan att åstadkomma ett rättvist utfall. Regeringen anser det inte motiverat att nu skall tillhöra de främsta nettobetalarna inom unionen och vill därför, inom ramen för en i förhållande till kommissionens förslag påtagligt minskad strukturfondsbudget, åstadkomma ett relativt sett större återflöde av medel än . Ett av uttrycken för detta är att regeringen vill hävda den befolkningsmässiga täckningen i de geografiskt avgränsade målen (av landets befolkning) och endast acceptera mycket begränsade bortfall av strukturfondsområden. För hela unionen föreslås strukturfondstäckningen minskas från dagens ned till ett intervall om 35 av befolkningen (strukturfondsområden definieras i proposition Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62)). En annan viktig fråga för regeringen är att få ett gleshetskriterium inskrivet i den generella strukturfondsförordningen. Ett sådant kriterium skulle på ett bättre sätt säkerställa framtida delaktighet i det nya mål 1. Information om nationella stödområden och regionalt utvecklingsstöd i strukturomvandlings- området Nationella stödområden När regeringen bedömer vilka områden som bör inplaceras i de långsiktiga stödområdena 1 och 2 studeras en rad olika kvantitativa och kvalitativa problemkriterier (stödområden definieras i propositionen 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd). Bland de kvantitativa kriterierna återfinns långsiktig befolkningsutveckling, befolkningstäthet, andel äldre invånare, långsiktig total sysselsättningsutveckling, den lokala arbetsmarknadsregionens storlek, andel egna företagare, andel sysselsatta inom offentlig sektor, sysselsättningsgrad bland kvinnor respektive män, andel lågutbildade, bruttoregionprodukt per capita, skattekraft samt totala statliga utgifter per capita. Bland mer kvalitativa kriterier märks bl.a. avstånd till marknader, klimat och geografiskt läge i förhållande till gällande stödområden. Dessa kriterier analyseras på kommunnivå och inom 108 lokala arbetsmarknadsregioner. En analys enligt ovannämnda kriterier som gjorts av regeringen visar att det inte föreligger tillräckliga motiv att föreslå förändring av den nu gällande stödområdesindelningen. I samband med nästa års budgetproposition avses dock hela den gällande stödområdesavgränsningen, både nationella stödområden och , att bli föremål för en översyn eftersom Europeiska kommissionens godkännande av nuvarande stödområden endast gäller t.o.m. . Regionalt utvecklingsstöd i strukturomvandlingsområdet De svenska nationella stödområdena har godkänts av den Europeiska kommissionen i form av ett gleshetsområde och ett strukturomvandlingsområde. förhandlade regeringen med Europeiska kommissionen om utformningen av strukturomvandlingsområdet för perioden 1999. Resultatet blev att området utökades med kommun. Det nu gällande strukturomvandlingsområdet består av delar av stödområde 2 samt delar av det tillfälliga stödområdet. Följande kommuner och delar av kommuner ingår: Stödområde 2 kommun , och kommuner , och kommuner län och kommuner , och kommuner Tillfälliga stödområdet och kommuner län och kommuner samt och för- samlingar i och kommuner och kommuner län , , och kommuner Kommissionen inledde också en granskning av villkoren för regionalt utvecklingsstöd i samma område eftersom EG:s riktlinjer för bl.a. regionalpolitisk stödgivning har förändrats sedan Efta:s övervakningsmyndighet () godkände stödformen. I avvaktan på kommissionens prövning utfärdade regeringen förordning (1998:95) om begränsning av stödgivning inom EG:s strukturomvandlingsområde. Enligt förordningen är beslut om regionalt utvecklingsstöd i strukturomvandlingsområdet gällande endast om och i den omfattning kommissionen godkänner den förordning som gäller för stödet. Kommissionens prövning avslutades och medförde vissa ändringar i stödgivningen. har anpassat stödformen till kommissionens beslut genom att utfärda förordning (1998:995) om regionalpolitiskt företagsstöd inom EG:s strukturomvandlingsområde. Förordningen trädde i kraft . upphävdes förordningen om begränsning av stödgivning inom samma område. I korthet innebär förändringarna av stödgivningen följande. Stöd får inte lämnas till marknadsföring eftersom det enligt kommissionen är en driftskostnad som företagen själva skall bära. Däremot får stöd lämnas till informationskampanjer och kunskapsspridning till små och medelstora företag. Stöd får inte heller lämnas till produktutveckling. Däremot får stöd lämnas till forskning och utveckling för verksamhet som avser utveckling före det konkurrensutsatta stadiet. Med detta avses överföring av industriella forskningsresultat till en plan för nya, ändrade eller förbättrade varor, processer eller tjänster. Stöd kan även fortsättningsvis lämnas till utbildning, men endast i den utsträckning den omfattas av kommissionens detaljerade definition av allmän respektive särskild utbildning. Definitionen framgår av ovan nämnda förordning. 10.3 Resultatbedömning Avsnittet inleds med en övergripande beskrivning av bl.a. regeringens bedömning av hur målet för utgiftsområdet har uppfyllts. Avsnittet därefter (avsnitt 2.4) inleds med en resultatinformation av den verksamhet som bedrivs av länsstyrelserna, (), och . Därefter ges en mer ingående resultatinformation för uppdelad på olika åtgärder. Detta följs av en resultatinformation för vissa åtgärder .