prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 3 686 Engångsvis anslagsminskning på tilläggsbudget 1998 1 0001 Pris- och löneomräkning 104 Justering av 6 Överföring från anslaget C1 Domstolsväsendet UO 4 375 Förslag 1999 5 171 1 Överföring av 1 000 tkr till engångsvis bå 1998 på tilläggs- budget skall inte påverka beräkningen av förslag 1999. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). F2 Tabell 8.2 Tusental kronor 69 221 1999 Förslag 76 802 2000 Beräknat 79 218 2 2001 Beräknat 78 334 3 1 Varav 1 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2 Motsvarar 77 802 tkr prisnivå 2 Motsvarar 75 802 tkr prisnivå är en central förvaltnings- myndighet för konsumentfrågor. De övergripande målen för verksamheten är att ge hushållen möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, skydda konsumenternas hälsa och säkerhet och medverka till att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I anslutning till de övergripande målen för politikområdet fullgörs de uppgifter som ankommer på () enligt lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1995:450), produktsäkerhetslagen (1988:1604) och lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister () samt radio- och TV-lagen (1996:844). Verket fullgör vidare uppgifter enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:830), lagen (1992:1231) om märkning av textilier , lagen (1992:1672) om paketresor, lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater, lagen (1992:1326) om personlig skyddsutrustning för privat bruk och lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet, tobakslagen (1993:581), lagen (1995:669) om märkning av skor samt lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas. har också bemyndigande att ge ut föreskrifter enligt lagen (1994:1772) om tillämpningen av det europeiska miljömärkningssystemet och förordningen (1994:1169) om europeisk miljömärkning. Verket fullgör också uppgifter enligt förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Regeringens överväganden Resultatinformation När det gäller verksamhet har insatser som främjar från miljösynpunkt långsiktigt hållbara konsumtions- och produktionsmönster hög prioritet liksom insatser i det svenska arbetet med konsumentpolitiken i EU, rörande bl. a. produktsäkerhet och konsumenternas ställning när det gäller finansiella tjänster. Särskilt viktigt är det att också stödja hushåll med svag ekonomi. Arbetet med att förbättra och effektivisera stödet till de kommunala konsumentvägledningarna har fortsatt, bl.a. genom databaserad information. förändras med utvecklingen på IT-området. I samband med att lagen (1990:1183) om tillfällig försäljning infördes fick i uppdrag att utvärdera lagen. lade en interdepartemental arbetsgrupp inom fram ett förslag (Ds 1998:06) till vissa förändringar av lagen. Bl.a. med hänsyn till den kritik som framfördes vid remissbehandlingen har regeringen gjort bedömningen att förslaget inte bör genomföras. Mot den bakgrunden samt med beaktande av att ny skattelagstiftning har trätt i kraft på området, lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel, gör regeringen bedömningen att någon ytterligare åtgärd inte bör vidtas. Regeringen kommer dock att följa utvecklingen på området. Regeringen anser att konsumentinflytande på den europeiska standardiseringen är nödvändigt för att varor som säljs i skall vara säkra och för att stärka konsumenternas ställning i . medverkan i det nordiska och europeiska standardiseringsarbetet har i flera fall lett till att standarder förändrats i enlighet med svenskt barnsäkerhetstänkande. har vidare erhållt uppdrag från regeringen att påbörja uppbyggnaden av en hushållsrelaterad miljödatabas. har träffat överenskommelser med elleverantörerna om villkor för elleveranser och om marknadsföring av erbjudanden om bindning av elpriset samt med nätoperatörer om villkor för nätöverföring. genomförde en undersökning gällande gymnasieelevers kunskaper i hushållsekonomi i 27 kommuner med totalt 5 300 elever. För frågorna som handlade om hushållsekonomi var i genomsnitt av svaren korrekta. Verkets bedömning är att detta är godkänt men i vissa frågor är kunskaperna bristfälliga. Det gäller t.ex. kunskaper om effektiv ränta, inkasso samt bilkostnader. av de totalt inkomna antalet ärendena har snabbhandlagts. Detta är en minskning jämfört med föregående år (1995/96). Genomsnittlig handläggningstid för dessa ärenden var . En sänkning med från föregående år (1995/96). Styckkostnaden för ett inkommet ärende har i genomsnitt varit vilket är en sänkning med jämfört med /96. EU-medlemskap kombinerat med beslutade besparingar samt en kraftig minskning av intäkter från bl.a. försäljningen av informationsmaterial har medfört att fått utökade arbetsuppgifter men med realt reducerad anslagsnivå. Detta har ställt höga krav på effektiviseringar och prioriteringar i verksamheten. Utöver egna anslag får disponera medel inom utgiftsområde 21 under anslaget B3 Åtgärder för effektivare energianvändning, om totalt t.o.m. samt inom utgiftsområde 19 under anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, om totalt . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Råd och Rön Tabell 8.3 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 20 200 20 000 200 (varav tjänstexport) Prognos 1998 20400 20400 0 (varav tjänstexport) Budget 1999 20400 20400 0 (varav tjänstexport) Tidskriften skall finansieras med avgifter. Ambitionen är full kostnadstäckning. Tabell 8.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 4 588 4 933 - 345 (varav tjänstexport) Prognos 1998 2600 2100 500 (varav tjänstexport) Budget 1999 2400 2200 200 (varav tjänstexport) Varuprovning på uppdrag omfattar bland annat hushållsapparater. provningsverksamhet har visat sig vara ett bra medel för att påverka produktutvecklingen i en för brukarna positiv riktning. Slutsatser Regeringens bedömning är att i stort uppfyllt de uppsatta målen. En fördjupad prövning av pågår . Regeringen kommer även i fortsättningen att inom ramen för myndighetsdialogen med verket utveckla och förbättra verksamhetsmål samt resultat- och kvalitetsmått. Mot denna bakgrund föreslås anvisas ett anslag på . Anslag för har beräknats enligt följande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 68 876 Engångsvis anslagsökning på tilläggsbudget 1998 1 0001 Pris- och löneomräkning 1 285 Justering av 141 Underlagsframtagande till Socialbidragsnorm 500 Miljö databas 5 000 Utveckling av prövningsmetoder med miljöanknytning 2 000 Förslag 1999 76 802 1 Överföring av 1 000 tkr från engångsvis bå 1998 på tilläggs- budget skall inte påverka beräkningen av förslag 1999. . Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). F3 Tabell 8.5 Tusental kronor 14 169 1999 Förslag 14 123 2000 Beräknat 14 180 1 2001 Beräknat 14 393 2 1 Motsvarar 13 927 tkr prisnivå 2 Motsvarar 13 927 tkr prisnivå En jämförelse mellan budget och utfall visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut utan anslags- sparandet har ökat något. I samband med införandet av ett nytt datasystem har nämnden ådragit sig vissa ökade kostnader för utbildning och inköp vilket belastat nämndens anslagssparande . Regeringens överväganden Resultatinformation , , har till uppgift att pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, så kallade konsumenttvister, samt ge rekommendationer om hur tvister bör lösas. Nämnden skall också yttra sig i konsumenttvister på begäran av domstolar, stödja den kommunala konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bland annat utbildning, rådgivning och information samt informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis. Genom en beslutad ändring i ARN:s instruktion (SFS 1998:1251) har nämndens kompetens utvidgats till att omfatta även tvister mellan dödsbon och näringsidkare samt tvister som rör sådan upplåtelse eller överlåtelse av en bostadsandel som omfattas av lagen (1997:218) om konsumentskydd vid tidsdelat boende. Vidare har regeringen beslutat om en tidsbegränsad försöksverksamhet vid nämnden som innebär att denna får pröva skadeståndsanspråk mot fastighetsmäklare enligt 20 § fastighetsmäklarlagen (1995:400) (SFS 1998:1250). Ändringarna träder i kraft . kom det in 6 678 ärenden till , vilket i princip är oförändrat i förhållande till /96. Ärendetillströmmningen har främst ökat till avdelningarna resor, allmänna ärenden och bostadsärenden . Andelen beslut för i vilka konsumentens yrkande helt eller delvis bifallits uppgår till vilket i stort är detsamma som föregående år. Följsamheten till nämndens beslut var vilket är en förbättring jämfört (/96). Genom en ändring i instruktionen gavs det från en möjlighet till avgörande i plenum i syfte att ytterligare förbättra förutsättningarna för enhetliga avgöranden. Väntetiden för ärenden som avgjorts med intresseledamöter var och för ärenden som avgjorts utan intresseledamöter 2,0 månader. Väntetiderna har allmänt sett ökat något under det senaste budgetåret. Den genomsnittliga handläggningstiden för prövning av kon- sumenttvister 1997 var cirka vilket är något längre än (3,3 månader /96). Även om handläggningstiderna på vissa avdelningar, bl.a. på grund av alltmer komplicerade ärenden ur såväl teknisk som juridisk synpunkt, har blivit något längre i förhållande till fortgår arbetet med att förkorta handläggningstiderna. Nämndens stöd till kommunerna har ökat kraftigt och då primärt som stöd till konsument- vägledarna, vilket föranlett nämnden att satsa ökade resurser på utbildning för denna målgrupp. Slutsatser Mot denna bakgrund föreslås anvisas ett anslag på . Anslag för har beräknats enligt följande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 13 560 Pris- och löneomräkning 487 Justering av 76 Förslag 1999 14 123 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Tabell 8.6 Tusental kronor 7 088 1999 Förslag 6 198 2000 Beräknat 6 303 1 2001 Beräknat 6 429 2 1 Motsvarar 6 198 tkr prisnivå 2 Motsvarar 6 198 tkr prisnivå , som är en nämndmyndighet knuten till värdmyndigheten , inrättades i enlighet med fastighetsmäklarlagen (1995:400) som trädde i kraft . Regeringens överväganden Resultatinformation Av förordningen (1995:1029) med instruktion för framgår att nämnden som central myndighet särskilt skall inrikta sin verksamhet på att fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed, att information sprids om vad god fastighetsmäklarsed innebär samt att fastighetsmäklarna har en god utbildning för sin uppgift. får meddela närmare föreskrifter om innehållet i och omfattningen av den utbildning som krävs för att en fastighetsmäklare skall bli registrerad. Utgångspunkten är att staten skall få full kostnadstäckning för arbetet med registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare genom avgifter från mäklare. Avgifter för examination tillförs nämnden direkt. kommer det sista planerade provtillfället att genomföras. Av årsredovisningen framgår att 627 ärenden initierades varav initierats av nämnden själv. Nämnden avgjorde 695 ärenden. Antalet återkallade registreringar av fastighetsmäklare uppgick till 221. Antalet balanserade ärenden har minskat från 231 till 143. Av årsredovisningen framgår vidare att handläggningstiden för anmälningar och ärenden som initierats av rörande mäklares lämplighet genomsnittligt sett var . Nämndens mål är att den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden skall minska . På eftersträvar nämnden en handläggningstid . har i betänkandet 1997/98:LU15 "Utvärdering av fastighetsmäklarlagen, m.m.", konstaterat att den valda organisationsmodellen, som innebär att Kammarkollegiet sköter kansligöromål och tillhandahåller den personal som bereder och föredrar ärenden inför nämnden, inte synes vara förenlig med ett effektivt tillsynsarbete. Utskottet efterlyser en genomgripande översyn av organisation i syfte att effektivisera verksamheten. I samband med detta bör även redovisas vilka effekter som uppnåtts beträffande ärendebalansen och handläggningstiderna. Det bör enligt utskottet ankomma på regeringen att i lämpligt sammanhang för redovisa vilka åtgärder som vidtagits och vilka resultat som uppnåtts. Regeringens bedömning med anledning av betänkande Regeringen anser att Kammarkollegiet tagit stort ansvar för uppgiften att lämna kanslistöd till . Den modell som valdes vid bildandet av för att knyta ihop nämnd och värdmyndighet överensstämmer dock inte med de riktlinjer för stöd till nämndmyndigheter som regeringen redovisat i propositionen (prop. 1997/98:136) Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. Större nämnder som disponerar sitt anslag bör enligt propositionen få ta ett självständigt ansvar för personal och för administrativt stöd. Regeringen anser därför inte att enligt sin instruktion bör vara bunden att köpa sitt kanslistöd från Kammarkollegiet. Nämnden bör vara fri att själv avgöra om man vill anlita kollegiet för denna uppgift eller välja en annan lösning. bör från göras till en från Kammarkollegiet helt fristående myndighet. Nämnden bör som en fristående myndighet ha en av regeringen förordnad ordförande som myndighetschef. Genom att göra till en fristående myndighet med en ansvarig myndighetschef underlättas en ändamålsenlig styrning och kontroll av nämndens verksamhet. Regeringen avser vidare att utreda möjligheterna att effektivisera myndighetens tillsynsverksamhet samt nämndens framtida organisation och finansiering. En utgångspunkt är att tillsynen skall bedrivas i sådan form och omfattning att den säkerställer att fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed. För att verksamheten skall kunna fungera på ett flexibelt och ändamålsenligt sätt kan nämnden vid behov anlita specialiserad personal, t.ex. för vissa tillsynsuppgifter t.ex. särskilt riktade tillsynsåtgärder. Med bakgrund av detta föreslås anvisas ett anslag om . Anslag för har beräknats enligt följande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 6 068 Pris- och löneomräkning 114 Justering av 16 Förslag 1999 6 198 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). F5 Stöd till konsumentorganisationer Tabell 8.7 Tusental kronor 4 243 1999 Förslag 4 100 2000 Beräknat 4 100 2001 Beräknat 4 100 har särskilda medel anslagits till stöd för ideella konsumentorganisationer. Medlen skall bl.a. kunna användas till stöd åt befintliga konsumentorganisationer och för att stödja och stimulera uppbyggnaden av nya organisationer. Av anslaget disponerar och . Av de medel disponerar utgår bidrag till Konsumentråd erhåller om och till Konsumenter i samverkan för . Regeringens överväganden Resultatinformation har under beviljat bidrag på sammantaget till organisationer för olika konsumentprojekt. Antalet beviljade ansökningar var 20 stycken. Totalt inkom 42 ansökningar . Regeringen anser att konsumentorganisationerna spelar en viktig roll i det nordiska och europeiska samarbetet. I sin egenskap av frivilliga organisationer utövar de inflytande genom andra kanaler än dem som de nordiska och EU-ländernas regeringar har. konsumentråd har medverkat i ett antal samarbetsorgan med inriktning på Europaarbetet. Slutsatser konsumentråd och Konsumenter i sam- verkan är på olika sätt representerade i det nordiska och europeiska konsumentarbetet. Det är regeringens bedömning att båda organisationerna även fortsättningsvis skall kunna medverka till en fördjupad diskussion och debatt om hur konsumentskyddet skall kunna stärkas i samt i och sprida informationen till sina respektive medlemsorganisationer. Mot denna bakgrund anser regeringen att såväl konsumentråd som Konsumenter i samverkan bör få fortsatt ekonomiskt stöd för att företräda konsumenterna inom och EU. Även andra organisationer bör liksom kunna få ekonomiskt stöd för konsumentprojekt och bör som tidigare fördelas av . Mot denna bakgrund föreslås att ett anslag på anvisas för Stöd till konsumentorganisationer. F6 Stöd till konsumentforskning Tabell 8.8 Tusental kronor 2 625 1999 Förslag 2 159 2000 Beräknat 2 195 2001 Beräknat 2 239 har 8 ansökningar om forskning behandlats av . Av dessa har 7 beviljats som stöd till konsumentforskning på sammanlagt . Regeringens överväganden Resultatinformation Medlen har i huvudsak använts för forskning som rör konsumentsäkerhet, varudistribution- och miljö, seminarier om reklam samt metodutveckling- och provning av verktygs ergonomiska egenskaper. Efter en beredning av ansökningarna i flera steg har , , beviljat medel till några av projekten. I ett fall har FRN och samfinansierat ett projekt som syftar till att ge en översikt av produktsäkerhetsforskning ur ett konsumentperspektiv. Av anslaget disponerar FRN och för att bl.a. initiera och vidarebefordra erfarenheter samt delta i arbetet med att utveckla konsumentforskningen. Slutsatser Regeringen bedömer att det är för tidigt att utvärdera FRN:s arbete. FRN tog över ansvaret för stödet till konsumentforskningen och verksamheten är därför i ett uppbyggnadsskede. Regeringen föreslår att även för erhåller medel för att ha möjlighet att medverka aktivt i arbetet med att utveckla konsumentforskningen. Verket har den samlade erfarenheten av utförd svensk konsumentforskning och kan bidra med värdefulla konsumentpolitiska bedömningar av forskningsarbetet. Mot denna bakgrund föreslås att ett anslag anvisas för stöd till Konsumentforskning. F7 Bidrag till miljömärkning av produkter Tabell 8.9 Tusental kronor 4 600 1999 Förslag 4 600 2000 Beräknat 4 600 2001 Beräknat 4 600 Miljömärkningsverksamheten bidrar till att uppnå miljömålet inom konsumentpolitiken genom att stimulera utveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är bättre än andra i övrigt jämförbara produkter. Ett harmoniserat nordiskt system för miljömärkning av produkter infördes . Symbolen är en stiliserad svan. gäller inom EU en förordning om miljömärkning. Enligt denna skall medlemsstaterna utse ett eller flera behöriga organ för att handha de uppgifter som anges. Regeringen har utsett att vara svenskt behörigt organ för det nordiska miljömärkningssystemet, Svanen, samt EU:s miljömärkningssystem, EU-Blomman. Miljömärkningen skall finansieras genom avgifter och ersättningar från de företag som får sina produkter miljömärkta. De utgifter som hänförs till det nordiska systemet är främst kostnader för kriterieutveckling och revidering av redan fastställda kriterier samt information om och marknadsföring av systemet. Utgifter som följer av att handha EU:s miljömärkningssystem gäller i huvudsak kostnader för att delta i kommissionsmöten av olika karaktär såsom möten med behöriga organ, expertgruppsmöten för kriterieutveckling m.fl. Enligt redovisningen finansierades av den nordiska miljömärkningsverksamheten genom licensintäkter. Kostnaderna för de Svenska åtagandena som följer av EU:s miljömärkningsförordning har i huvudsak täcks genom statliga medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Inom ramen för ett tvärsektoriellt samarbete mellan konsument- och miljösektorn under , pågår arbete med en utvärdering av det nordiska miljömärkningssystemet, Svanen. När det gäller det nordiska miljömärkningssystemet, Svanen, har 31 av de utvecklade kriteriedokumenten utnyttjats för ansökningar om licens och antalet svenska miljömärkningslicenser har ökat med 53procent , från 173 licenser till 264 licenser . De svenska licenserna inom produktgruppen trycksaker har ökat från 5 till 70 licenser . Registreringarna i av finska och norska licenser har ökat från 53 till 64 licenser. fanns 46 nordiskt fastställda kriteriedokument. EU:s miljömärkningssystem har gett begränsade intäkter. förväntas inte EU-märkningen ge intäkter som mer än delvis kan bidra till att täcka kostnaderna. Antalet produkter märkta med EU:s miljömärke, EU-Blomman, på den europeiska marknaden uppgår till 183 produkter. fanns kriterier fastställda för 11 produktgrupper. Slutsatser Med hänsyn till att det nordiska miljömärkningssystemet kräver ett omfattande nordiskt samarbete samt att EU:s miljömärkningssystem inte förutses ge intäkter av någon betydande storlek anser regeringen att miljömärkningsverksamheten bör få fortsatt statligt stöd. Stödet är avsett att bidra till att täcka kostnader för kriterieutveckling och revidering av redan fastställda kriterier inom det nordiska miljömärkningssystemet samt att täcka de kostnader som kan hänföras till EU:s miljömärkningsordning. Mot denna bakgrund föreslås det för som bidrag till kostnaderna för det nordiska arbetet och för att täcka kostnaderna för arbetet som kan hänföras till EU:s miljömärkningssystem. 37.1 Omfattning Verksamhetsområdet är nytt och innehåller vissa verksamheter som flyttats från verksamhetsområde A Näringspolitik för att bättre renodla verksamheten som redovisas under detta. Inom verksamhetsområdet redovisas åtaganden avseende täckande av förluster vid viss garantigivning, medel till AB kanalbolag, kostnader för omstrukturering av vissa statliga företag samt avgifter till vissa internationella organisationer. 37.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 168,8 76,3 40,6 119,3 87,3 85,3 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har hållit sig inom beslutade ekonomiska ramar. Enligt beslut av lämnar regeringen en skrivelse till med redogörelse för företag med statligt ägande. Förändringar Anslaget avseende kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. föreslås förstärkas för att täcka kostnaderna för att bygga upp och göra bolaget känt för marknaden. Regeringen bedömer att utöver den normala anslagsnivån behövs, varav , och . 37.3 Resultatbedömning Verksamheterna avser huvudsakligen statliga åtaganden som inte är föremål för mål- och resultatstyrning. 37.4 Anslag G1 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. Tabell 9.1 Tusental kronor 4 000 1999 Förslag 6 000 2000 Beräknat 4 000 2001 Beräknat 2 000