prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — har granskat hur lärosätena i sina årsredovisningar uppfyllt rapporteringskraven i dessa avseenden. I många fall har rapporteringen visat sig vara bristfällig och departementet har därför begärt in kompletteringar från lärosätena. Medel för jämställdhetsprojekt vid universitet och högskolor 1997 fördelade regeringen totalt ca till universitet och högskolor som stöd till olika slags jämställdhetsprojekt efter ansökan från lärosätena. har sammanställt högskolornas slutrapporter från projekten. Verket kommer att anordna en konferens för att sprida erfarenheterna av projekten och även låta utvärdera projekten. Internationellt perspektiv Frågan om jämställdhet i högre utbildning och forskning uppmärksammas alltmer i olika internationella sammanhang. På initiativ av EU- kommissionen hölls en konferens under temat Kvinnor i naturvetenskapen. Som en uppföljning av denna konferens avser Kommissionen lägga fram ett dokument med sina ståndpunkter och planer för ökad jämställdhet. Behov av fortsatta åtgärder Regeringens åtgärder har haft till syfte att markera jämställdhetens betydelse i den akademiska världen. För att uppnå en jämn könsfördelning på alla nivåer inom lärarkåren krävs ett långsiktigt och systematiskt arbete. Ansvaret för detta åvilar universiteten och högskolorna. har tidigare beslutat om principer för s.k. rekryteringsmål för lärosätena i syfte att öka andelen kvinnor bland nyanställda professorer. I enlighet härmed har i regleringsbrevet för sådana mål satts upp för perioden 1999 för samtliga universitet, för högskolorna i , och samt för . Universitet och högskolor har vidare i regleringsbrevet fått i uppdrag att själva sätta upp mål för rekryteringen till övriga tjänstekategorier. Det ingår i tillsynsuppgift att följa upp och utvärdera lärosätenas arbete med att nå målen. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen och räknar med att rekryteringsmålen bör kunna höjas inför efterföljande treårsperioder i takt med att andelen kvinnor ökar i rekryteringsunderlaget. Målsättningen är att andelen kvinnor i professorskåren totalt sett skall uppgå till . Genom att rekryteringsmålen formuleras för den högsta nivån bör en positiv effekt indirekt uppnås för kvinnor på alla nivåer inom forskarkarriären, liksom för studenterna. För att kunna uppnå målen måste lärosätena öka rekryteringsunderlaget och vidta åtgärder inom såväl grundutbildningen som forskarutbildningen. Med ökad jämställdhet blir undervisningen och forskningen mera mångsidig och intressant, studenter engageras i större utsträckning, unga kvinnor ges flera förebilder och kvinnor synliggörs såväl inom högskolan som i samhället i övrigt. 5.2.3 Studentinflytande Arbetsgruppen för studentinflytande i högskolan I samband med behandling av propositionen Högskolans lärare, ledning och organisation (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr 1997/98:12) uttalade utbildningsutskott att det är viktigt att studenternas inflytande stärks och att studenterna är delaktiga i hela verksamheten inom universitet och högskolor. Utbildningsministern tillsatte en arbetsgrupp för att se över studenternas inflytande i högskolan (U1997:K). Arbetsgruppens uppdrag omfattade en översyn av den nuvarande situationen vad gäller såväl studenternas formella inflytande i beslutande och beredande organ som de enskilda studenternas inflytande på undervisningens uppläggning och genomförande. Arbetsgruppen skulle vidare analysera vilka åtgärder som kan genomföras för att förstärka studenternas inflytande. I direktiven sägs att studenterna bör ha ett stort inflytande över sin utbildning och över den akademiska och sociala miljön inom högskolan. Varje student bör ges möjlighet att ta ansvar för utbildningens innehåll och genomförande, vilket motiveras av såväl demokratiska skäl som av det faktum att syftet med universitetens och högskolornas undervisning är att stimulera studenternas läroprocess och personliga utveckling. Vidare är studenternas inflytande viktigt för utvecklingen av kvaliteten i utbildningen och studenternas intresse och kompetens bör tas till vara i förnyelsen av formerna för lärande och av högskolans organisation. Arbetsgruppen överlämnade rapporten i högskolan (Ds 1998:51). Arbetsgruppen menar att studenternas inflytande bör ses som en central komponent i den högre utbildningen av flera skäl. Förutom dess värde för synen på kunskap och demokrati är det en nödvändig del i den högre utbildningens kvalitetsutveckling och förnyelsearbete. Genom inflytandeprocessen utvecklar dessutom studenterna ett kritiskt förhållningssätt, ett självständigt tänkande och förmågan att söka kunskap färdigheter som är viktiga i arbetsliv och samhälle. Arbetsgruppen har utgått från den enskilde studentenens möjligheter att utöva inflytande såväl själv som via studenternas organisationer och konstaterar att ingen större förstärkning av studenternas inflytande inom högskolan har skett sedan tiden kring 1970. Arbetsgruppen har bl.a. skickat ut en enkät till samtliga universitet och högskolor och samtliga studentkårer samt låtit SCB göra en undersökning av studenternas syn på sina möjligheter till inflytande över olika aspekter av högskolans verksamhet och över sina egna organisationer. Sammantaget konstaterar arbetsgruppen att studenterna är mycket missnöjda med sina möjligheter till inflytande. Arbetsgruppen föreslår ett stort antal åtgärder som riksdag och regering, universitet och högskolor samt studenternas organisationer bör vidta för att öka studenternas inflytande över sin utbildning och över högskolans och sina egna organisationers verksamhet. Rapporten har skickats ut på remiss till samtliga universitet och högskolor. Vidare har samtliga studentkårer och andra studentföreningar fått rapporten för synpunkter. Remisstiden är satt till . 5.2.4 Bibliotek Ett välutrustat bibliotek är en viktig infrastrukturell förutsättning för ett lärosäte. I budgetpropositionen angav regeringen standard som ett kvalitetskriterium vid prövningen av en högskolas ansökan om universitetsstatus. Förmågan att hantera information och relatera den till existerande kunskap är en viktig del av de akademiska studierna. Biblioteken är därför mer än en pedagogisk resurs och av stor betydelse. Framför allt forskningsbiblioteken är den främsta samlade vetandet. Bibliotekens roll utvecklas genom den tekniska revolutionen inom informationshanteringen, där den bokligt grundade bildningen och kunskapen kompletteras med uppbyggnaden och sammankopplingen av databaser. Samordning av landets bibliotek inom ramen för en nationell bibliotekspolitik blir därmed allt mer betydelsefull. En bibliotekspolitik, - där bibliotekslagens åtagande om statens och kommuners ansvar för att genom tillgång på goda bibliotek främja och stödja intresset för läsning och litteratur, information, upplysning och utbildning samt kulturell verksamhet är en viktig grund, - där Kungl. (KB) ansvar för samordning, utveckling och utredningsarbete inom biblioteksområdet är en viktig utgångspunkt. Mot ovanstående bakgrund anser regeringen det viktigt att fortlöpande bevaka forskningsbibliotekens ställning och utveckling. Ett led i detta är de uppföljningar som KB enligt sin instruktion skall göra. anordnade vidare i samma syfte ett möte med cheferna för de vetenskapliga biblioteken. Regeringens bedömning är att det är ett inslag i budgetdialogen som bör permanentas. Därtill bereds frågan om regeringens kostnadsuppföljning av högskolorna av en arbetsgrupp inom varvid olika modeller att följa hur högskolorna prioriterar sin verksamhet, t.ex. biblioteken, prövas. Ytterligare ett led i regeringens uppföljning är bedömningar med utgångspunkt i högskolornas årsredovisningar. Fjorton högskolor redovisar biblioteksverksamhetens resultat i sina årsredovisningar för . Ytterligare fyra beskriver sin bibliotekspolicy. Av de redovisningar som finns framgår att dessa lärosäten avsätter mellan och av sin budget för biblioteken. Det innebär i genomsnitt per helårsstudent. Utlåningsfrekvensen varierar mellan 15 och 40 utlån per helårsstudent. Det är således stora variationer mellan de olika högskolorna. Vid etableringen av nya högskolor eller inrättandet av vetenskapsområden är det, enligt regeringens bedömning, nödvändigt att säkerställa den basresurs ett välutrustat bibliotek utgör. För detta ändamål anslog regeringen vardera till Högskolan på , samt för förstärkning och uppbyggnad av sina respektive bibliotek. gavs motsvarande belopp till för universitetsbibliotekets utbyggnad med humanistisk- samhällsvetenskaplig litteratur för den nyinrättade filosofiska fakulteten . 5.2.5 roll Utvärdering och kvalitetsarbete En viktig uppgift för är att granska och bedöma kvaliteten vid universitet och högskolor. Detta sker genom nationella utvärderingar, examensrättsprövningar, prövning av förutsättningar att utfärda examina i forskarutbildningen och granskning av kvalitetsarbete. Verkets kvalitetsbedömningar avser såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning samt högskolans samverkan med det omgivande samhället. har bedömt kvalitetsarbetet vid i stort sett samtliga lärosäten. Ett övergripande omdöme efter den första bedömningsomgången var att kvalitetsarbetet för bedömningen vid flertalet lärosäten befann sig i ett förberedande eller inledande skede. Ett engagerat arbete förekom ofta bland lärare och studenter på institutionsnivå, men ett samlat kvalitetsarbete för lärosätet som helhet var mindre vanligt. Verkets olika bedömningar har emellertid bidragit till ett intensifierat utvecklings- och förbättringsarbete vid högskolorna. En andra omgång av granskning och bedömning av kvalitetsarbete vid universitet och högskolor skall genomföras 2002. 1997/98:1 utg. omr. 16 s. 56 och 62 lämnades redovisning för de nationella utvärderingarna Kvalitet och förändring (Högskolever-kets rapportserie 1997:8 R) och Utvärdering av läkarutbildning (rapportserie 1997:29 R). har slutfört ytterligare två nationella utvärderingar, nämligen Examinatio- nen i högskolan (rapportserie 1997:39 R) och Magisterexamen söker identitet (rapportserie 1997:45 R). Rapporten om magisterexamen visar att införandet av magisterexamen har verkat kvalitetshöjande och kvalitetssäkrande. För framför allt högskolorna har det inneburit att fler disputerade lärare anställts och att forskningsmöjligheterna har förbättrats. I rapporten om examinationen i högskolan föreslås att examinationen görs till en central fråga i granskningarna av universitetens och högskolornas kvalitetsarbete. menar att universitetens och högskolornas utbildningskvalitet kan höjas och samhällets behov av kunskapsgaranti tillgodoses om examinationens form och innehåll utvecklas. Regeringen anser att det är viktigt att högskolan arbetar på att finna nya examinationsformer. De följer alltför ofta traditionella former. Examinationen borde i större utsträckning ske som en kontinuerlig del av lärprocessen. ett sätt att förbättra verksamhetens kvalitet vid universitet och högskolor? (rapportserie 1997:41 R) visar att kvalitetskulturen vid de svenska universiteten och högskolorna är på väg att utvecklas på ett sätt som befrämjar verksamheten. menar att bedömningsprogrammet bidrar till denna utveckling. Regeringen anser att det är viktigt att utvecklar goda metoder för att bedöma kvaliteten. För att lärosätena skall kunna påvisa en positiv kvalitetsutveckling är det viktigt att verket anger vilka kriterier som används vid bedömningen. För att universiteten och högskolorna skall nå den högsta kvaliteten i sin verksamhet utifrån de förutsättningar som råder, måste arbete ständigt pågå med att på ett systematiskt sätt säkra och förbättra kvaliteten vid hela lärosätet. Examensrättsprövningar En form av bedömning av kvaliteten i högskolan rör förutsättningarna för högskolor att utfärda examina inom grundutbildningen. Examensrätts- prövningarna fungerar som en pådrivande kraft i kvalitetsutvecklingen. har prövningarna om rätt till magisterexamen i olika ämnen dominerat. Verket har också prövat lärarexamina vid flera lärosäten och inlett prövningar av nya huvudämnen i kandidat- och magisterexamen inom vårdutbildningsområdet. har prövat 62 ärenden om examensrätt. Antalet ärenden var i stort sett lika stort som . Ansökningarna från enskilda utbildningsanordnare minskade dock. omprövar beviljade examensrätter efter tre till . Omprövningen genomförs som en förnyad prövning där även utbildningsresultaten bedöms. En första omgång av förnyad prövning för magisterexamensrätt omfattade 40 ämnen vid fyra högskolor. har också inlett en förnyad prövning av lärarexamina. Verket räknar med att förnyad prövning av examensrätter kommer att öka i omfattning. Av planerings- och resursskäl överväger regeringen att föreslå att beslut om rätt för en statlig högskola att utfärda en yrkesexamen skall fattas av regeringen. 5.3 Grundläggande högskoleutbildning 5.3.1 Fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen Förväntningarna på högskolan är stora. Det råder en betydande politisk uppslutning kring utbildning som ett prioriterat område med stor betydelse för tillväxten i landet, men åsikterna skiljer sig starkt åt om hur resurserna ska fördelas. Expansionen av högskolan har varit betydande . /90 fanns det 193 000 registrerade studenter i högskolan. /97 var motsvarande siffra drygt 300 000. Intresset för högskolestudier vid universitet och högskolor är stort och har ökat . Statsmakterna har tidigare beslutat om att tillföra högskolan 30 000 nya permanenta platser . Trots utbyggnaden var det många behöriga sökande som inte kunde erbjudas en plats i högskolan. vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) föreslog därför regeringen en ytterligare utbyggnad av högskolan med sammanlagt 30 000 nya platser. Dessutom har på regeringens förslag beslutat om tre nya högskolor, , och Högskolan på . Vid etablerandet av beslutade statsmakterna särskilt om 3 000 platser för åren 1997 1999. Med anledning av propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204 o. 205) beslutade att en distansutbildningsmyndighet skall etableras i samt att minst 1 500 av de tillkommande platserna skall avsättas för distansutbildning och decentraliserad utbildning. I den storstadspolitiska propositionen (prop. 1997/98:165) föreslog regeringen att högskolan tillförs ytterligare 5 000 platser . Det innebär att högskolan sammantaget tillförs 68 000 nya permanenta platser 2000. Andelen ungdomar som går vidare till högre studier har stigit kraftigt av alla ungdomar mellan går vidare till högskolan. Den siffran måste höjas. av en årskull skall kunna gå vidare till högskolan. Satsningen på torde bidra till ett ökat intresse för högskolestudier. Till det ökade intresset för högskolestudier från ungdomar tillkommer det ökande behovet av kompetenshöjande insatser i samhället i övrigt. En fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen behövs inte bara för att bereda en allt större andel av ungdomskullarna plats i högskolan. Högskolans kapacitet måste i ökad grad ställas till förfogande och kunna utnyttjas av de vuxna i arbetslivet (se även avsnitt 5.4.2). Arbetslivet är, liksom samhället i övrigt, i ständig omvandling. Möjligheterna att förutsäga framtidens yrken är små. har gjorts omvärldsanalyser för att kartlägga och bedöma samhällets och arbetsmarknadens behov av välutbildade personer. I arbetet har utöver representanter för olika departement även deltagit företrädare för , , och . Vad vi vet är att framtidens arbetsmarknad kommer att kräva högutbildad arbetskraft som kan möta allt mer skiftande behov. Behovet av personer med teknisk och naturvetenskaplig utbildning kommer att öka. Detta gäller särskilt inom IT och bioteknik liksom inom verkstadsindustrin och basindustrin, som kommer att kräva alltmer högkvalificerad arbetskraft. Regeringen har redan genomfört och avser att fortsätta genomföra stora satsningar inom detta område. Vid fördelningen av de 68 000 nya permanenta platserna ligger tyngdpunkten på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar (se vidare avsnitt 5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar). Den offentliga sektorn med sin relativt höga utbildningsnivå kommer även att kräva ett stort tillskott av välutbildad arbetskraft. Efterfrågan på det slags tjänster som offentlig sektor erbjuder ökar, t.ex. inom utbildning, vård och omsorg (se vidare avsnitten 5.3.3 Vård- och omsorgsutbildningar och 5.3.4 Lärarutbildningar). Allt fler väljer att förlägga delar av sina studier utomlands. medlemsskap i EU har givit förutsättningar för ökad rörlighet för utbildning och arbetsmarknad. Behovet av personer med goda språkkunskaper kommer att öka. Bland annat kommer behovet av tolkar att vara stort. Detta illustrerar något behovet av välutbildad arbetskraft inom en mängd sektorer samt även behovet av nya ämnesövergripande utbildningar med t.ex. blandningar av teknik, humaniora och samhällsvetenskap. Kriterier för fördelning Regeringen lämnade redan i budgetpropositionen för ett förslag till fördelning av de nya platserna . Regeringen har efter förhandlingar med presenterat ett förslag till fördelning av 20 000 platser . Principen för fördelning av platserna har tidigare redovisats i budgetpropositionen för . Principen för förslaget till fördelning av platserna grundas på flera faktorer. I de propositioner för regional tillväxt och för storstadspolitik som beslutade om vid förra betonas högskolans stora betydelse för dessa områden. Viktiga faktorer är vidare studenternas efterfrågan på utbildning vid olika högskolor och näringslivets behov av välutbildade inom naturvetenskap och teknik. Tabell 5.9 Förslag till fördelning för de nya permanenta platserna 2000 UNIVERSITET/HÖGSKOLA BESLUTAT 1997 BESLUTAT 1998 BESLUTAT 1999 FÖRSLAG 2000 250 400 250 800 1 700 250 400 250 900 1 800 350 400 350 1 200 2 300 250 400 250 600 1 500 500 800 500 700 2 500 1 150 700 1 150 700 3 700 0 100 0 50 150 Kungl. Tekniska högskolan 400 700 400 800 2 300 300 600 300 500 1 700 700 500 700 500 2 400 800 500 800 500 2 600 900 500 1 000 500 2 900 1 800 0 2 500 500 4 800 /500 500 600 500 2 100 1 500 300 1 500 900 4 200 0 2 0 0 2 0 5 0 5 10 300 700 300 700 2 000 550 500 550 500 2 100 Högskolan på 250 200 450 300 1 200 300 700 300 500 1 800 500 700 300 500 2 000 500 500 600 500 2 100 250 700 250 600 1 800 350 700 350 500 1 900 /400 500 600 500 2 000 0 10 0 0 10 0 14 0 0 14 Kungl. 0 3 0 0 3 Kungl. i 0 14 0 0 14 i 0 150 0 800 950 1 200 1 000 1001 700 2 900 i 0 1 0 0 1 1 000 1 400 1 000 900 4 300 i 0 1 0 0 1 200 450 200 420 1 270 250 450 250 600 1 550 Stiftelsen 300 500 300 500 1 600 Distansutbildning och decentraliserad utbildning (i huvudsak stödområde 1) 1 500 1 500 För senare fördelning 325 325 Totalt 16 000 16 000 16 000 20 000 68 000 1 Engångsmedel motsvarande 100 platser 5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Regeringens förslag: Tyngdpunkten i utbyggnaden av de nya permanenta platserna skall ligga inom de tekniska och naturvetenskapliga områdena. anvisas för ett nationellt re-surscentrum i matematik. anvisas för att vidmakthålla trafikflygarutbildning i . Regeringens bedömning: Som en planeringsförutsättning bör erhålla engångsvis för trafikflygarutbildning för . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bakgrund Välutbildade personer inom teknik och naturvetenskap är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt näringsliv och landets ekonomiska utveckling. Detta gäller såväl för den enskilde som för samhället i stort. har för få högutbildade inom naturvetenskap och teknik. Näringslivet kan inom vissa områden inte rekrytera tillräckligt många personer med rätt naturvetenskaplig och teknisk kompetens. Detta gäller särskilt civilingenjörer och forskarutbildade. Inom skolan finns ett stort behov av lärare med naturvetenskaplig och teknisk inriktning. förs fortlöpande samtal med företrädare för högskolan, näringslivet, myndigheter samt fackliga och andra organisationer kring dessa frågor. har omfattande satsningar gjorts på de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna. Dimensionering I högskolan examinerades /97 strax över 3 400 civilingenjörer, vilket är en ökning jämfört med /91. Antalet examinerade civilingenjörer och högskoleingenjörer väntas öka mycket snabbt . För treårsperioden 2005 har statsmakterna ställt upp examensmål för civilingenjörsutbildningarna som motsvarar ca 4 300 . Detta innebär en ökning med jämfört med dagsläget. Till detta kommer antalet examinerade högskoleingenjörer som beräknas att öka betydligt . /97 började 6 000 studenter på något civilingenjörsprogram och 7 300 studenter på något högskoleingenjörsprogram. Enligt prognoser från kommer statsmakternas ambitionshöjning inom området att leda till att har drygt 100 000 civilingenjörer under och omkring 200 000 övriga ingenjörer inklusive gymnasieingenjörer. Detta ska jämföras med mitten av då det endast fanns 45 000 civilingenjörer och 70 000 övriga ingenjörer inklusive gymnasieingenjörer. Båda dessa grupper kommer således att ha mer än fördubblats . Företrädare för arbetslivet har framhållit det stora behovet som föreligger av civilingenjörer med olika inriktning. Därför måste antalet civilingenjörer som examineras fortsätta att öka. I förslaget till fördelning av platser har tekniska och naturvetenskapliga utbildningar prioriterats, bl.a. civilingenjörsutbildningar. Statsmakterna har redan tidigare fastställt mål för antalet civilingenjörsexamina per lärosäte för treårsperioderna 1997 1999 och 2000 2002. Regeringen har även angivit planeringsförutsättningar för treårsperioden 2005. Mot bakgrund av den fortsatta utbyggnaden och kraftiga satsningen på naturvetenskap och teknik kan dessa mål komma att behöva ändras. Regeringen avser att återkomma med bedömningar och förslag angående examensmål i budgetpropositionen för då nya utbildningsuppdrag skall fastställas. Inför arbetet med budgetpropositionen för kommer ett mer utförligt underlag att föreligga om utfallet av antalet examina dittills. Åtgärder för att öka intresset för NT-utbildningar Intresset för naturvetenskap och teknik ökar. Andelen elever inom gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar har ökat /97 jämfört med /96. Även andelen kvinnor vid dessa utbildningar ökar. Därigenom blir rekryteringsbasen till motsvarande utbildningar inom högskolan större. Intresset för flertalet naturvetenskapliga och tekniska utbildningar inom högskolan har också ökat. Detta gäller även för antagningen . Även om intresset för dessa utbildningar har ökat , så är behovet av denna kompetens inte täckt. Det görs och har gjorts många ansträngningar från statsmakternas och enskilda lärosätens sida för att öka andelen personer som skaffar sig en högre utbildning inom naturvetenskap och teknik. Det rör sig bl.a. om olika rekryteringsinsatser för att öka andelen kvinnliga studenter, introducera nya undervisningsformer och olika kombinationsutbildningar. Regeringen gav i uppdrag till att i samverkan med andra universitet och högskolor genomföra ett utvecklingsprojekt med syfte att förnya högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. Genom att förändra innehåll samt undervisnings- och arbetsformer kan utbildningarna bli mer attraktiva för de grupper som traditionellt sett inte söker sig till dessa. Förnyelsen syftar till att stimulera rekryteringen, framför allt bland kvinnor och att höja kvaliteten på utbildningarna. Projektet ska slutredovisas till regeringen . En annan viktig rekryteringsåtgärd har varit regeringens uppdrag till och att vidta åtgärder som syftar till att öka ungdomars intresse och förutsättningar för studier i naturvetenskap och teknik, det s.k. . Projektet har bedrivits i samarbete med skolor, högskolor och företrädare för olika intressen i samhället. NOT- projektet avslutades .