prop · GM0362 · 1999-01-01 00:00:00 — Alternativ D Alla hissar med en hastighet av över förses med fotocellridåer och vissa varupersonhissar förses med fotocellskydd. Alternativ E Trånga hissar och vissa varupersonhissar förses med fotocellskydd. I alternativet tas fasta på den ökade användningen av olika sorters vagnar i trånga hissar. Med detta alternativ skulle man kunna utesluta exempelvis ett stort antal s.k. möbelhissar och hissar med gallergrind, vilka är vanligt förekommande i äldre fastigheter. Alternativ F Trånga hissar i kontor, hotell, industrier, offentliga miljöer, sjukhus o.d. samt vissa varupersonhissar förses med fotocellskydd. Åtgärder enligt de olika alternativen beräknas medföra följande investeringskostnader. Alternativ Kostnad, milj. kr A 1 500 (med automatik) 1 000 (utan automatik) B 810 (med automatik) 670 (utan automatik) C 460 (med automatik) 320 (utan automatik) D 180 E 220 F 90 Progressiv avsaktning och god stannplansnoggrannhet (punkten 3) God stannplansnoggrannhet är en säkerhetsfråga, medan den progressiva avsaktningen är mer en komfortfråga. Den progressiva avsaktningen får man oftast på köpet när man bygger om hissen för att uppnå en god stannplansnoggrannhet. De hissar som är aktuella för åtgärder är framför allt äldre linhissar av vissa slag. Det rör sig enligt om 30 40 000 hissar. Det finns olika tekniska lösningar på hur man skall kunna uppnå god stannplansnoggrannhet hos befintliga hissar. Total ombyggnad till frekvensstyrning av elmotorn. Komplettering med frekvensomvandlare. Linbroms som verkar direkt på hisslinorna. De alternativa åtgärderna lämpar sig olika bra för olika installationsfall, varför genomsnittskostnaden enligt kan beräknas till per installation. Med utgångspunkt från 35 000 hissar blir totalkostnaden därmed 1 400 milj. kr. Det sker ett stort antal olycksfall på grund av dålig planinställning, framför allt genom att människor snubblar, vilket, särskilt för gamla människor, kan leda till allvarliga skador. Även för rullstolsbundna är dålig stannplansinställning ett stort problem. I värsta fall kan rullstolen välta med personskador som följd. Det sammanlagda antalet olyckor kan beräknas till 100. Handikappanpassning av manöverenheterna i korg och på stannplan (punkten 4) Kommissionen rekommenderar att manöverenheterna både i korgen och på stannplanet skall göras användbara och förståeliga för obeledsagade handikappade personer. Dessa åtgärder syftar till att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättningar. Det finns ca 10 000 hissar som inte uppfyller denna rekommendation. Installationskostnaden uppgår enligt till 5 per hiss. Man kan därför räkna med en totalkostnad på 80 milj. kr. Fångsystem med progressiv avsaktning vid hastigheter över (punkten 6) Det är här fråga om en säkerhetsrelaterad åtgärd som har till syfte att minska de påkänningar på kroppen, framför allt i benen och i fotleder, som uppstår om hissens fångsystem träder i funktion. Fångsystemet skall träda i funktion om hissen får en överhastighet nedåt på grund av t.ex. att bärlinorna går av, hisslinorna slirar på drivskivan eller ett axelbrott inträffar. Sannolikheten för att fånganordningen behöver träda i funktion är liten. Det finns 13 000 19 000 hissar som inte uppfyller den aktuella rekommendationen. För detta krävs en linbroms som verkar direkt på hisslinorna. Investeringskostnaden har av beräknats till per hiss. Om åtgärden utförs i samband med korgbyte eller annan ombyggnad kan kostnaden enligt verket beräknas minska till . Totalkostnaden kan beräknas till 500 750 milj. kr. Alarmsystem som erbjuder permanent kontakt med serviceenhet (punkten 7) Det är här fråga om en hälsorelaterad åtgärd snarare än en säkerhetsrelaterad. Det finns ca 60 000 hissar som inte uppfyller den aktuella rekommendationen. Den erforderliga åtgärden består i att installera ett system som erbjuder tvåvägskommunikation mellan hisskorgen och en servicecentral. Kostnaden för detta uppgår till 5 , exklusive kostnaden för årligt abonnemang och underhåll. När tekniken utvecklats så att alarmsystemen blir trådlösa och heltransistoriserade kommer installationskostnaden att sjunka till 1 . Totalkostnaden kan enligt beräknas till 500 milj. kr jämte kostnader för abonnemang och underhåll med 60 milj. kr . Med nyare teknik kan kostnaden beräknas gå ned till 150 milj. kr jämte abonnemangs- och underhållskostnader. Förhindra okontrollerad korgrörelse uppåt (punkten 9) Kommissionen rekommenderar att det installeras en anordning som förhindrar okontrollerad rörelse uppåt. Det är här fråga om en säkerhetsrelaterad åtgärd. Om hissen får en okontrollerad rörelse uppåt, kan personskador och dödsfall inträffa, dels när korgen slår i schakttoppen, dels därefter. finns inget krav i på att risken för okontrollerad rörelse uppåt skall förhindras. Däremot ställs kravet i det nya hissdirektivet. Den troligaste orsaken till att en hiss kan komma att röra sig okontrollerat uppåt är att linorna slirar på drivskivan. Åtgärder kan därför i första hand krävas på de 24 000 drivskivehissar som finns i landet. Även lintrummehissar bör dock medräknas, vilket leder till att åtgärder kan krävas på totalt 40 000 hissar. Två olika lösningar är tänkbara. Den befintliga hastighetsbegränsaren kan förses med en kontakt som bryter huvudströmmen. Investeringskostnaden uppgår till . Denna åtgärd hjälper emellertid inte i de fall ett axelbrott inträffar eller linan rutschar på drivskivan för att friktionen är för låg. Eftersom dessa fall, som nämnts, är de troligaste orsakerna till att en hiss får en okontrollerad rörelse uppåt, ger åtgärden en för låg säkerhetsnivå. Det är därför att föredra att hissen förses med en s.k. linbroms som bromsar direkt på linan. Investeringskostnaden för en sådan åtgärd har av beräknats uppgå till per hiss. Totalkostnaden skulle således uppgå till 1 200 milj. kr. Som ett alternativ till de nämnda generella åtgärderna kan man tänka sig mer begränsade åtgärder bestående i att bara personhissar och varupersonhissar med stor märklast, dvs. har tillåtelse att frakta stora laster, förses med en anordning som förhindrar okontrollerad rörelse uppåt. saknar uppgift på hur många hissar det finns som skulle beröras av sådana begränsade åtgärder. Nödbelysning i hisskorgen vid strömavbrott (punkten 10) Vid strömavbrott stannar hissen och det blir även mörkt i hissen, om det inte finns en särskild nödbelysning. Inrättande av en sådan belysning är främst en hälsorelaterad åtgärd. Det beräknas att ca 60 000 hissar saknar nödbelysning i hisskorgen. Hissar som har installerats efter har dock sådan belysning. Kostnaden för att installera nödbelysning uppgår enligt till 4 . Sammanställning över investeringskostnader I den följande sammanställningen tas beträffande punkten 1 bara med alternativet A med förutsättningen att dörrautomatik inte krävs. Punkten 7 avser kostnaderna med nuvarande teknik. Åtgärd Berörda hissar Kostnad/hiss, kr Total kostn., milj. kr p. 1 49 000 st. 30 000 1 000 p. 3 30 40 000 st. 30 100 000 1 400 p. 4 10 000 st. 5 12 000 80 p. 6 13 19 000 st. 20 30 000 500 750 p. 7 60 000 st. 6 11 000+1 000/år 500+60/år p. 9 40 000 st. 30 000 1 200 p. 10 60 000 st. 4 5 000 270 Totalt 4 950 5200+60/år Samhällsekonomiska konsekvenser I bilagor till rapporten har redovisat de samhällsekonomiska konsekvenserna av de olika åtgärderna. I analyserna har man jämfört två alternativ, förändringsalternativet och nollalternativet. Med förändringsalternativet avses att åtgärderna framtvingas genom särskild lagstiftning. I sakens natur ligger därvid att åtgärderna måste få kunna företas . Med nollalternativet avses att någon särskild lagstiftning i fråga om det befintliga hissbeståndet inte genomförs. Det innebär att de ökade krav som kommer att ställas i enlighet med den lagstiftning som blir en följd av genomförandet av hissdirektivet kommer att få genomslag först i samband med sådan upprustning att kraven kan göras gällande. För flertalet åtgärder räknas med en genomsnittstid för detta . I analysen beaktas även de samhällsekonomiska vinsterna av att säkerheten förbättras genom att antalet olycksfall minskar. Åtgärden att t.ex. förse hissar med dörrar i förändringsalternativet nedan kan ge besparingseffekter på 130 milj. kr. Vissa åtgärder kan däremot inte antas leda till några besparingseffekter alls. Arbetspolitiska effekter har inte vägts in. 1 A 1 370 (med automatik) 540 830 870 (utan automatik) 330 540 B 720 (med automatik) 290 430 580 (utan automatik) 230 350 C 400 (med automatik) 170 230 260 (utan automatik) 110 150 D 120 40 80 E 170 60 110 F 60 20 40 p. 3 1 250 500 750 p. 4 80 30 50 p. 6 500 750 215 320 285 430 p. 7 1 325 800 525 p. 9 1 200 500 700 p. 10 270 115 150 Samordnat genomförande av åtgärderna under en övergångstid har också redovisat lämpliga åtgärdspaket som skulle kunna utföras så att kostnaderna minskas. De åtgärder som kan behöva vidtas med hänsyn till kommissionens rekommendation kan genomföras på olika sätt, som ett paket av flera åtgärder , som ett tillägg till ett normalt servicebesök, eller som en del av en mer omfattande ombyggnad/modernisering. Åtgärderna under punkterna 3, 6 och 9 i rekommendationen är av sådan karaktär att de kan genomföras i samband med ombyggnad/modernisering och åtgärderna 1, 4, 7 och 10 bör kunna genomföras som ett paket. Kostnaderna skulle då kunna reduceras i enlighet med följande. Åtgärderna 1, 4, 7 och 10 738 milj. kr Åtgärd 3 413 milj. kr Åtgärd 6 116 milj. kr Åtgärd 9 651 milj. kr Summa 1 918 milj. kr ställningstagande Vid bedömningen av åtgärdernas angelägenhetsgrad delar in åtgärderna i säkerhetsrelaterade (1, del av 3, 6 och 9), tillgänglighetsrelaterade (4) samt komfort- och hälsorelaterade åtgärder (del av 3, 7 och 10). förordar inte att några av de säkerhetsrelaterade åtgärderna genomförs i sin helhet utifrån rent samhällsekonomiska effekter. Däremot föreslås att det skall ställas krav på att hisskorgen skall förses med dörrar eller fotocellridåer när det gäller trånga hisskorgar i byggnader med kontor, industriverksamhet, hotellverksamhet, sjukhus, offentliga miljöer o.d. samt hissar med en hastighet över och vissa varupersonhissar. Frågan om åtgärder för att förhindra okontrollerad rörelse uppåt i fråga om hissar som är tillåtna att ha stor last bör utredas närmare. Behovet av den huvudsakligen tillgänglighetsrelaterade åtgärden att göra manöverenheterna förståeliga för obeledsagade handikappade personer är enligt svårt att bedöma. Frågan bör utredas grundligare. När det slutligen gäller de huvudsakligen hälso- och komfortrelaterade åtgärderna ger ingen av dessa positiva samhällsekonomiska effekter. Den mest angelägna åtgärden är modifieringen av alarmsystemet. föreslår att denna åtgärd utreds närmare i fråga om en begränsad del av hissbeståndet, t.ex. där följden av en instängning kan ge fysiska skador. Ytterligare åtgärder har inte funnit att det finns några krav på ytterligare åtgärder som behöver införas i fråga om befintliga hissar. Andra länders åtgärder Inget land har ännu vidtagit några åtgärder som en direkt följd av kommissionens rekommendation. Vissa länder har emellertid aldrig tillåtit hissar utan korgdörr och andra länder, exempelvis , och , hade redan innan rekommendationen kom förberett eller infört skärpta krav för befintliga hissar som saknar korgdörrar. Med anledning av inträffade olyckor i införde man ett generellt krav i bygglagen på att existerande hissar skall ha likvärdig säkerhet som nyinstallerade hissar. Kraven finns preciserade i ett dokument från . Bl.a. ställs krav på att hisskorgar skall förses med korgdörr eller fotocellridå. Kravet gäller dock inte generellt utan är beroende av en prövning med utgångspunkt från vissa kriterier. En bedömning från fall till fall underlättas av att man i har ett enda organ som besiktar hissar. Inträffade olyckor har lett till att man även i har infört krav i fråga om befintliga hissar. Genom föreskrifter, införda 1996, krävs bl.a. att hissar med en hastighet över eller som har en stoppsträcka på över 0,15 m skall förses med korgdörr samt att hissar med en hastighet på och därunder eller som har en stoppsträcka på 0,15 m eller mindre får förses med fotocellridå i stället för dörr. Vidare krävs att tvåvägskommunikation med en permanent bemannad servicecentral införs i alla hissar. Förteckning över de publikationer hänvisat till i samband med slutrapporten avseende regering- ens uppdrag om förbättring av inomhusmiljön m.m. Att kalla en byggnad ekologisk (regeringsrapport ) Ekologi som inspirerar 12 miljöanpassade skolhus (utgiven ) Ekologiskt byggande Föreställningar och fakta (utgiven ) Miljövärdering av byggnader - Går det att använda det brittiska vär- deringssystemet BREEAM i ? (utgiven ) Miljöanpassat byggande i - Rapporter från , Tysk- land och (utgiven ) Byggutmaningen i Parkstad - Manual för miljö- och hälso- riktig projektering och byggande, del 1 och del 2 (Del 1 utgiven , del 2 utges ) Uppdatering av Hus&Hälsa-materialet (utges ) Information och utbildning om inomhusmiljön (Stencil) Genomförande av en telefonrådgivningssatsning för kunskapssprid- ning om god inomhusmiljö under namnet: FrågaSvar i Gimle (Stencil) Miljöanpassat boende i , och bo- stadsbolag (utges ) Sju goda exempel på sund inomhusmiljö (utgiven ) Fuktdimensionering ger fuktsäkrare byggnader (utgiven ) Kriterier för sunda byggnader och material (utgiven ) VASKA 97 - Utvärdering av vattenskadesäkert byggande (utges ) Kvalitetssäkring i bygg- och förvaltningsprocessen (utgiven ) Obligatorisk ventilationskontroll (OVK) - utvärdering och erfaren- hetsåterföring (utgiven ) Teknikum - En återspegling av miljöutvecklingen inom byggsektorn (Utgiven ) Ett robust närsamhälle i storstaden - (utges ) Bygga och bo i Gebers - så formades boendet (utgiven ) Bygga och bo i Gebers - varsam ombyggnad för resurshushållning och gemenskap (utgiven ) Bygga och bo i Gebers - plan- och byggprocessen (video) Ekobo på landet (utgiven ) Kvalitetssäkrad fastighetsförvaltning (utges ) Gruvavfall i norr blir ballastmaterial i söder - Ekonomi och trans- port sjövägen (utgiven ) Återanvändning och återvinning i byggandet (regeringsrapport ) rivning (utgiven ) Återvunna Huset - Ett bostadshus av återvunnet material (utgiven ) Att flytta hyreshus - En broschyr om ekonomiska och praktiska lös- ningar vid flyttning av hyreshus (utgiven ) Attityder till flyttbara hus (utgiven ) Vem vill bo i återvunna hus? Attityder till begagnat byggmaterial (utgiven ) Återvinning av trä (utgiven ) Återanvändning av tegel (utgiven ) Betong i vägar förstudie Om möjligheterna att återvinna betong från husrivning (utgiven ) Betong i vägar krosstudie (utgiven ) Betong i vägar - materialstudie (utges ) Spola WC med regnvatten - inte med dricksvatten (utgiven ) Juridik för återbruk Begagnade byggvaror och returmaterial (utgiven ) Riktlinjer för rivningsplaner enligt PBL. Utgiven av stiftelsen (FoU 140, ) Återbruksmarknaden för byggvaror En lägesrapport från län (utgiven ) Brukstidens restmaterial vad, vart och hur mycket? God elmiljö från början - Erfarenheter från konsultbranschen (utgiven ) Förbättrad elmiljö vid nybyggnad Furiren 3 i (utgiven ) Förbättrad elmiljö Åtgärder för att minska elektriska och magne- tiska fält (utgiven ) Omfattande elsanering - Åtgärder för att minska elektriska och magnetiska fält i bostäder (utgiven ) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1998/99:62 Vissa byggfrågor m.m. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. 2 a, 21, 22, 23 §§ 389L0106 395L0016 392L0042 Lagen omtryckt 1992:1769. Senaste lydelse 1994:852. 1 Lagen omtryckt 1975:815. 2 Senaste lydelse 1984:301. Lagen omtryckt 1992:1769. Senaste lydelse 1994:852. 1998/99:62 Bilaga 1 1998/99:62 Bilaga 1 1998/99:62 Bilaga 2 1998/99:62 Bilaga 2 1998/99:62 Bilaga 3 1998/99:62 Bilaga 3 1998/99:62 Bilaga 4 1998/99:62 Bilaga 4 1998/99:62 Bilaga 5 1998/99:62 Bilaga 5 1998/99:62 Bilaga 6 1998/99:62 Bilaga 6 1998/99:62 Bilaga 7 1998/99:62 Bilaga 7 1998/99:62 Bilaga 8 1998/99:62 Bilaga 8 1998/99:62 Bilaga 9 1998/99:62 Bilaga 9 1998/99:62 Bilaga 10 1998/99:62 Bilaga 10 1998/99:62 Bilaga 10