prop · GM0385 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:85 Försäkring under krig och krigsfara Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen behandlas försäkringsverksamhet under krig och krigs- fara, statlig krigsförsäkring, statlig krigsskadeersättning samt krigsan- svarighet för liv-, sjuk och olycksfallsförsäkring. Gällande beredskapslagstiftning på försäkringsområdet utformades mot bakgrund av de erfarenheter som fanns från för- hållandena under . har för- säkringslagstiftningen varit föremål för en ingående och omfattande översyn. Denna utveckling på lagstiftningsområdet har, tillsammans med de förändringar som i övrigt har skett på försäkringsmarknaden, medfört att beredskapslagstiftningen blivit föråldrad och i behov av en moder- nisering. I propositionen föreslås därför att gällande beredskapslagstiftning på försäkringsområdet moderniseras och samlas i en ny lag lag om försäk- ringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m. I sak innebär förslaget att regeringens normgivningskompetens utökas något inom ramen för 13 kap. 6 § regeringsformen (RF). Statlig krigsskadeersättning föreslås alltjämt regleras i en särskild lag lag om registrering av krigsskada på egendom. Till skillnad från vad som gäller innehåller lagen inte några detaljregler om skadereglering utan endast bestämmelser om vad som krävs för att uppgifter om inträffade krigsskador skall kunna samlas in fortlöpande. Detta för att bästa möjliga underlag för prövning av ersättningsanspråk skall finnas när av- gör ersättningsfrågan. Det förutsätts att då också fattar beslut om den ordning som lämpligen med hänsyn till omständigheterna skall tillämpas för prövningen av ersättningsanspråken. Förslaget innebär att kan avskaffas och att i stället Finansinpektionen som funktionsansvarig myndighet får ansvaret för att inträffade skador registre- ras. Förslagen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext Fel! Bokmärket är inte definierat. 2.1 Förslag till lag om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m. 6 2.2 Förslag till lag om registrering av krigsskada på egendom 12 3 Ärendet och dess beredning 14 4 Bakgrund 16 4.1 Inledning 16 4.2 Fullmaktslagstiftningen på försäkringsområdet 19 5 Allmänna utgångspunkter för en reformerad beredskapslag- stiftning 21 6 Försäkringsföretagens verksamhet under krig och krigsfara 23 6.1 Inledning 23 6.2 Allmänna utgångspunkter 28 6.3 Avvikelser från bestämmelserna i lagarna om försäkringsrörelse m.m. 31 6.4 Avvikelser från bestämmelser i försäkringsbolagens bolagsordningar 33 6.5 Avvikelser från vissa försäkringsvillkor m.m. 35 6.6 Trafikskadelagen 44 6.7 Tillsynsfrågor 46 7 Statlig krigsförsäkring m.m. 50 7.1 Inledning 50 7.2 Försäkring mot krigsrisk m.m. 54 7.3 Statlig återförsäkring 59 7.4 Återförsäkring av statens försäkringsansvar 62 7.5 Krigsolycksfallsförsäkring 63 8 Krigsansvarighet för liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring 68 8.1 Inledning 68 8.2 Krigsansvarigheten 70 9 Ersättning för krigsskada på egendom 78 9.1 Inledning 78 9.2 Krigsskadeersättning 80 10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 85 11 Ekonomiska konsekvenser 86 12 Författningskommentar 87 12.1 Förslag till lag om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m. 87 12.2 Förslag till lag om registrering av krigsskada på egendom 101 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Försäkring under krigsförhållanden 107 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över utkast till lagrådsremiss om försäkring under kris- och krigförhållanden 108 Bilaga 3 Lagförslaget i lagrådsremissen om Försäkring under krig och krigsfara 109 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 116 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 120 Rättsdatablad 121 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m. 2. lag om registrering av krigsskada på egendom. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om försäkringsverksamhet under krig eller krigsfara m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Är i krig skall 2 kap. 1 3 §§, 3 kap. 3, 6, 7 och 9 11 §§ samt 4 kap. 1, 2 och 4 §§ tillämpas. 2 § Är i krigsfara eller råder det sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen föreskriva att de be- stämmelser som anges i 1 § skall tillämpas. En sådan föreskrift skall underställas inom en månad från utfärdandet. Föreskriften upphör att gälla, om den inte underställs riks- dagen i rätt tid eller om inte godkänner den från det att den underställdes. 3 § Regeringen skall föreskriva att de bestämmelser som anges i 1 § inte skall tillämpas, när det inte längre råder sådana förhållanden som anges i 2 § första stycket. 4 § Med krigsförhållanden avses i denna lag att är i krig eller krigsfara eller att det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara. 1 § får förverka en beviljad koncession om det kan antas att försäkringsgivaren på grund av rådande krigsförhållanden inte kommer att kunna infria sina försäkringsavtal om risker som är belägna här i landet. Om ett antagande enligt första stycket gäller en utländsk för- säkringsgivare med hemland inom Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES), får förbjuda denne att fortsätta sin marknadsföring och att ingå nya försäkringsavtal om risker som är belägna här i landet eller, när det gäller livförsäkring, om försäkrings- åtaganden som skall fullgöras här i landet. Om ett ärende som avses i första eller andra stycket är av principiell betydelse eller av särskild vikt, skall det prövas av regeringen. Rege- ringens prövning sker efter anmälan av . 2 § Regeringen får meddela föreskrifter som avviker från bestämmelserna i försäkringsrörelselagen (1982:713), lagen (1998:293) om utländska för- säkringsgivares verksamhet i och lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag. får besluta att en försäkringsgivare får avvika från bestämmelser i någon lag som anges i första stycket eller från föreskrifter som meddelats med stöd av sådan lag eller med stöd av denna lag. 3 § får besluta att ett svenskt försäkringsbolag får avvika från bestämmelser i bolagsordningen. 4 § En försäkringsgivare skall senast efter det att ett krigsförhållande upphört upprätta ett särskilt krigsbokslut för försäkringar som omfattats av krigsansvarighet enligt 3 kap. 1 och 2 §§. Närmare föreskrifter om krigsbokslut meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 5 § Under krigsförhållanden och till dess krigsbokslut upprättats får åter- bäring inte gottskrivas livförsäkringstagare och beslut inte fattas om vinstutdelning till aktieägare eller garanter i livförsäkringsbolag. 1 § En försäkringsgivare får inte i avtal om direkt personförsäkring med svensk medborgare eller utlänning med hemvist i göra förbehåll om att försäkringen inte gäller för dödsfall eller fall av invaliditet som in- träffar till följd av en krigshandling under tid då det råder krigsför- hållanden i (krigsansvarighet). Första stycket skall dock inte gälla för försäkringar som meddelas då krigsförhållanden råder om inte regeringen föreskriver något annat. 2 § I fall som avses i 1 § första stycket gäller bestämmelserna i 3 5 §§. Dessa bestämmelser gäller också, om ett avtal om direkt personförsäk- ring omfattar krigsansvarighet i vidare mån än som anges i 1 § första stycket och något annat inte har avtalats. 3 § En försäkringsgivare får ta ut tilläggspremier (krigspremier) för person- försäkringar som omfattas av krigsansvarighet om det krävs för att täcka sådana merkostnader som kan förväntas uppstå på grund av en ökad risk för försäkringsfall bland dessa försäkringstagare. Krigspremien för en försäkring skall fastställas särskilt för liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring i förhållande till försäkringens löpande premie och får inte överstiga hälften av denna. 4 § En försäkringsgivare får fram till dess att ett krigsbokslut upprättats skjuta upp utbetalningen av en del av ersättningen från en personför- säkring som omfattas av krigsansvarighet. Endast om det finns synner- liga skäl får dock mer än hälften av en förfallen försäkringsersättning hållas inne. 5 § Om förlust uppstått på grund av krigsansvarigheten och förlusten inte skäligen kan täckas genom att bolagets förlusttäckningsmedel tas i an- språk, får försäkringsgivaren sedan ett krigsbokslut upprättats utjämna bristen genom att sådana försäkringsersättningar som hållits inne enligt 4 § sätts ner i förhållande till försäkringarnas risksummor. Ett beslut om utjämning enligt första stycket skall godkännas av . 6 § Regeringen får i fråga om livförsäkring meddela föreskrifter om rätt för försäkringsgivare att, med avvikelse från försäkringsvillkor, skjuta upp utbetalning på grund av återköp och vägra belåning av försäkringar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att en försäkringsgivare får göra en sådan avvikelse som avses i första stycket. 7 § Regeringen får beträffande avtal om skadeförsäkring meddela föres- krifter om 1. upphörande eller tills vidare av försäkringsgivares an- svar för vissa slag av meddelade försäkringar, varvid det skall anges vad som skall gälla i fråga om försäkringstagarnas rätt, 2. storleken av försäkringstagarnas självrisk, 3. oförändrat ansvar för försäkringsgivare enligt försäkringsavtal till den del avtalet omfattar försäkring på byggnad som hör till fast egendom eller tomträtt, trots att försäkringstagaren inte betalat för- nyelsepremie enligt avtalet. 8 § För en försäkringsgivares fordran på sådan obetald premie som avses i 7 § 3 gäller förmånsrätt enligt 6 § 1 och 7 § 2 förmånsrättslagen (1970:979). 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om anstånd för 1. försäkringstagare att betala försäkringspremie som är förfallen till betalning, 2. försäkringsgivare att betala ut försäkringsersättning som förfallit till betalning. 10 § Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från bestämmelser om försäkringsgivares meddelande till försäkringstagare och från bestäm- melser och försäkringsvillkor som är beroende av sådana meddelanden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en försäkringsgivare att avvika från bestämmelser och villkor som anges i första stycket. 11 § Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från 9 och 16 §§ trafikskadelagen (1975:1410). Försäkring mot krigsrisk m.m. 1 § Staten får meddela skadeförsäkring på transportområdet mot 1. krigsrisk och 2. risk att egendom läggs under embargo eller uppbringas eller utsätts för annan liknande åtgärd av främmande stat eller av den som där har tagit eller försöker ta makten. Försäkring mot risker som avses i första stycket får staten också med- dela i fråga om egendom som har lagrats i utlandet för införsel till eller i anslutning till utförsel från . 2 § Staten får avge återförsäkring av sådana försäkringar som har meddelats enligt 1 §. 3 § Lagen (1927:77) om försäkringsavtal gäller inte i fråga om försäkring enligt 1 §. 4 § Staten får motta återförsäkring av skadeförsäkring. 5 § Ärenden om försäkring enligt 1, 2 och 4 §§ handläggs av . Nämnden får meddela sådan försäkring endast när det är av väsentlig betydelse för försvarsansträngningarna, folkförsörjningen eller näringslivet. 6 § får, med avseende det råder krigs- förhållanden, träffa avtal med försäkringsgivare om övertagande av så- dana löpande försäkringar som avses i 1 § (krigsutbrottsavtal). Nämnden får också, med avsende som anges i första stycket, träffa avtal med försäkringsgivare om återförsäkring som avses i 4 § (återförsäkringsavtal). Avtal enligt första eller andra stycket skall underställas regeringen för godkännande om det innebär annat än en mindre avvikelse från ett redan gällande avtal. 1 § beslut enligt 2 kap. 1 § får överklagas till kammar- rätten. beslut i försäkringsärenden enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 1. lagen (1959:73) med vissa bestämmelser om inländsk försäkrings- rörelse vid krig m.m., 2. lagen (1959:74) med vissa bestämmelser om utländsk försäkrings- rörelse här i riket vid krig m.m., 3. lagen (1959:118) om krigsansvarighet för liv- och invaliditetsför- säkring och 4. lagen (1960:22) om statlig krigsförsäkring. 2.2 Förslag till lag om registrering av krigsskada på egendom Härigenom föreskrivs följande. 1 § För det ändamål som anges i 3 § skall det föras ett för hela landet gemensamt register (krigsskaderegistret). Registret får föras med hjälp av automatisk databehandling. Ärenden om registrering skall handläggas av , som också är personuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen (1998:204). Närmare föreskrifter om vilka uppgifter registret skall innehålla med- delas av regeringen. 2 § Med krigsskada avses i denna lag skada på egendom orsakad av 1. krig mellan och främmande stat, 2. krig mellan främmande stater, eller 3. en handling som har samband med ett senare utbrutet krig. 3 § Ändamålet med krigsskaderegistret skall vara att ge underlag för beslut i fråga om ersättning av statsmedel för krigsskador. 4 § Den som vill begära ersättning av staten för en krigsskada skall göra en skriftlig ansökan om registrering av skadan hos . Ansökan skall om möjligt göras från det att skadan inträffade. En ansökan enligt första stycket kan avse även anspråk av någon annan än sökanden. 5 § Försäkringsbolag som bedriver verksamhet i är skyldigt att ta emot ansökningar om registrering av krigsskada och att i övrigt biträda i registerärenden på det sätt som inspektionen be- slutar. För sådan biträdesverksamhet lämnas ersättning enligt grunder som bestäms av regeringen. Ett försäkringsbolag som mottagit en ansökan om registrering skall genast översända en bestyrkt kopia av denna till med uppgift om när ansökan gavs in till bolaget. 6 § Registrering får ske av krigsskada som tillfogats egendom i eller som utanför gränser tillfogats 1. svenskt fartyg eller luftfartyg på resa direkt mellan orter i samt egendom som medförts på sådan resa, 2. svenskt fartyg under yrkesmässigt bedrivet fiske samt egendom som då medförts ombord. Registrering får dock inte ske av skada på utländskt fartyg eller luft- fartyg och inte heller av skada på egendom som tillhör staten, kommun, eller främmande stat. 7 § Innan registrering sker skall pröva om det finns något hinder mot registreringen. 8 § Är en ansökan om registrering ofullständig skall förelägga sökanden att komplettera denna. Om sökanden inte följer föreläggandet skall ansökan avskrivas. Före- läggandet skall innehålla en underrättelse om detta. 9 § Beslut som innebär att en ansökan om registrering bifalls införs i registret. 10 § Avslås en ansökan om registrering skall sökanden underrättas skriftligen om detta. 11 § Ett beslut som innebär att registrering vägras får överklagas till . Vid överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till hovrätten. Denna lag träder i kraft , då lagen (1958:566) om ersättning för krigsskada å egendom skall upphöra att gälla. 3 Ärendet och dess beredning tillkallades, med stöd av regeringens bemyndigande, en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen för det enskilda försäkringsväsendet vid krig. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betän- kandet Försäkring under krigsförhållanden (SOU 1994:130). Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 1. Utredningens förslag har därefter bearbetats och ett utkast till lagrådsremiss har remitterats till de instanser som finns upptagna i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi 94/3089). har pågått ett större reformarbete på försäkringsområdet. De näringsrättsliga reglerna i försäkrings- rörelselagen (1982:713, FRL) och i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i (LUFV) har setts över och resultatet har redovisats i en proposition om Ändrade försäkrings- rörelseregler (prop. 1998/99:87). Förslagen bygger i huvudsak på prome- morierna Reformerade försäkringsrörelseregler (Ds 1998:45) och Promemoria om reformerade rörelseregler för utländska försäkrings- givare (dnr Fi 98/3282), vilka har utarbetats inom . Förutom näringsrättsliga bestämmelser innehåller FRL associations- rättsliga regler. Dessa regler motsvarar ofta bestämmelserna i aktie- bolagslagen (1975:1385). I en promemoria upprättad inom Finans- departementet har ett förslag redovisats som innebär att associations- rätten för bankaktiebolag och försäkringsbolag i huvudsak skall regleras enligt de allmänna reglerna i aktiebolagslagen (dnr Fi 98/476). Förslaget har på bankområdet resulterat i nya regler som trätt i kraft (se prop. 1997/98: 166, bet. 1998/99:LU4, rskr. 1998/99:23). Motsvarande arbete på försäkringsområdet pågår. Något förslag på det området kommer dock inte att lämnas förrän tidigast . överlämnade regeringen propositionen Ny beslutsordning på bank- och försäkringsområdet till (se prop. 1997/98:186, bet. 1998/99:FiU14, rskr. 1998/99:130). På försäkringsområdet föreslås att koncessionsärenden och andra förvaltningsärenden, vilka regeringen prövar som första och enda instans, skall föras över till Finans- inspektionen. Inspektionen skall dock hänskjuta till regeringens prövning ärenden som är av principiell eller liknande betydelse. Dessutom föreslås att instansordningen på försäkringsområdet skall ändras på så sätt att beslut skall få överklagas till allmän förvaltnings- domstol enligt huvudregeln till länsrätt, men i vissa fall direkt till kammarrätten. Reformen kommer att träda i kraft . Såväl förslagen om nya rörelseregler för svenska och utländska försäk- ringsgivare som den nya beslutsordningen har beaktats i denna propo- sition. Reformarbetet på det näringsrättsliga området är också kopplat till regleringen av de avtalsrättsliga försäkringsreglerna. De civilrättsliga bestämmelserna om avtalsförhållandet mellan försäkringsbolagen och deras kunder finns i lagen (1927:77) om försäkringsavtal (FAL) och i konsumentförsäkringslagen (1980:38). Ett förslag om nya avtalsregler övervägs inom . Förslaget kommer dock att presen- teras tidigast i slutet av innevarande år. överlämnade betänkandet Försäkringsföreningar ett reformerat regelsystem (SOU 1998:82) till . Utredningen har gjort en översyn av lagstiftningen om understödsföreningar. Förslaget bereds inom . Vid denna beredning kommer även frågan om vilken roll understödsföreningar skall ha under krig och krigsfara att behandlas. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har framfört vissa synpunkter på lagtexten. Regeringen har följt Lagrådets förslag och synpunkter. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter behandlas i författ- ningskommentaren, avsnitt 12. 4 Bakgrund 4.1 Inledning ställningstaganden till gällande försvarsbeslut, avseende , har redovisats i två etapper. Den första etappen, som beslutades , gällde inriktningen av säkerhetspoli- tiken, försvarspolitiken, målen för totalförsvaret, övergripande princi- frågor om totalförsvarets utformning och struktur samt ekonomin för perioden (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96 UFöU1, rskr. 1995/96:44 och bet. 1995/ 96 FöU1, rskr. 1995/96:45). Den andra delen, som byggde på regeringens förslag i prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp två, beslutades . Denna andra etapp omfattade bl.a. den närmare inriktningen av det militära försvarets krigsorganisation och det civila försvarets funktioner samt den militära grundorganisationen i fred (bet. 1996/ 97:FöU1, rskr. 1996/97:109). beslutade regeringen proposition om Förändrad omvärld omdanat försvar (prop. 1998/99:74). Propositionen innehåller förslag till modifieringar av gällande försvarsbeslut och till en förändrad långsiktig inriktning av försvarspolitiken. Totalförsvar Begreppet totalförsvar är definierat i lagen (1992:1403) om total- försvar och höjd beredskap. Med totalförsvar avses den militära och civila verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Verk- samheternas resurser skall emellertid även användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser samt till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället.. Enligt försvarsbeslut (prop. 1996:97:4) skall nämligen en helhetssyn eftersträvas så att samhällets samlade resurser skall kunna utnyttjas för att hantera hot och risker i såväl fred som krig. För att stärka landets försvarsförmåga kan beredskapen höjas. Höjd beredskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap. Är i krig råder högsta beredskap. Under högsta beredskap är total- försvar all samhällsverksamhet som då skall bedrivas. Är i krigs- fara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen besluta om skärpt eller högsta beredskap. I 7 § lagen om totalförsvar och höjd beredskap anges vilka åtgärder som under högsta beredskap skall vidtas av kommunerna och de enskilda organisationer och företag som enligt överenskommelse eller på annan grund är skyldiga att fortsätta sin verksamhet i krig, t.ex. krigsviktiga företag (s.k. K-företag). Innebörden i övrigt av att höjd beredskap råder framgår av andra författningar, bl.a. beredskapsförordningen (1993:242). Civilt försvar Civilt försvar skall värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna samt bidra till Försvarsmaktens förmåga vid väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld. De civila försvarsresurserna skall också kunna användas för att bidra till fred och säkerhet i omvärlden och till att stärka landets samlade förmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1998/99:74). Vägledande för verksamheten inom det civila försvaret är den s.k. ansvarsprincipen, vilken innebär att den som har ansvar för en verk- samhet i fred även har motsvarande ansvar under höjd beredskap. Funktionsindelning Med utgångspunkt i ansvarsprincipen är samhället indelat i ett antal funktioner eller samhällssektorer, vilka anses vara av särskild betydelse i krig och som kräver någon form av central styrning. Funktionerna om- fattar samhällsverksamhet som i större eller mindre utsträckning måste kunna upprätthållas under krigsförhållanden. Syftet med funktioner och funktionsindelning är att ansvaret för beredskapsförberedelserna i fred och för verksamhet under krig och krigsfara skall fördelas på nivåer under regeringen. Det åligger varje funktionsansvarig myndighet i fredstid att till- sammans med andra myndigheter med uppgifter inom funktionen ut- arbeta underlag för statsmakternas beslut om målen för funktionen i krig, att samordna beredskapsförberedelserna, att samordna planering och budgetering av sådana förberedelser samt genomförandet av krigs- planering, att svara för att personal utbildas och att övningar genomförs samt att till regeringen regelbundet redovisa beredskapsläget. I krig och vid krigsfara skall den ansvariga myndigheten samordna verksamheten inom funktionen. Beredskapsplaneringen inom varje funktion har som utgångspunkt ett av fastställt övergripande funktionsmål. finns 18 olika funktioner, varav här kan nämnas funktionen Finansiella tjänster och funktionen Socialförsäkring m.m., vilka båda är av särskild betydelse i detta sammanhang. Funktionen Finansiella tjänster Funktionen Finansiella tjänster omfattar betalningar och andra finansiella tjänster inom bank- och försäkringsväsendet. är funktionsansvarig myndighet. Den del av funktionen som omfattar för- säkringssektorn kan delas in i tre underavdelningar.