prop · GM03134 · 1999-01-01 00:00:00 — 12 Detaljhandelsmonopolet 12.1 Förbättrad service för Systembolagets kunder förslag: För att förbättra servicen för Systembolagets kunder föreslås att öppettiderna för får utsträckas som längst till . Inför storhelger får Systembolaget ha öppet . Vidare föreslås att Systembola- get på försök får ha öppet längst till i vissa områden i landet. Försöket med lördagsöppet kommer att vetenskap- ligt följas löpande och utvärderas . Resultatet av utvärde- ringen kommer därefter att redovisas för som underlag för ett slutligt ställningstagande i frågan om lördagsöppet. Betalning med olika former av konto- eller kreditkort tillåts vid detaljhandel på Systembolaget. Skälen för regeringens förslag: hölls system- butikerna stängda på försök (prop. 1980/81:179, SkU 54, rskr 330). En forskargrupp utvärderade försöket, och fann positiva effekter. Därför beslöt att systembutikerna skulle vara stängda (prop. 1981/82:143, SkU 50 och 64, rskr 278). publicerades en ny utvärdering från forskargruppen, Effekter av lördagsstängda systembutiker (Ds S 1984:8), som delvis bekräftade att de positiva effekterna av att hålla system- butikerna stängda kvarstod. Gruppen sammanfattade resul- taten på följande sätt: De effekter av lördagsstängningen som kunde konstateras i samband med försöket kvarstår i stora drag. Även under som- maren 1982 och 1983 har lördagsstängningen lett till ett minskat antal ingripanden mot berusade personer, ett minskat antal polisingripanden med anledning av lägenhetsbråk och ett minskat antal anmälda miss- handelsfall. Dessutom visar utvärderingen också att antalet anmälda skadegörelser minskar , såväl 1981 som 1982 och 1983. Lördagsstängningens effekter under övriga delar av året är inte lika entydiga. Resultatet för hela den hittillsvarande stängnings- perioden (t.o.m ) visar att fylleri, lägenhetsbråk och misshandel inomhus mellan bekanta minskar till följd av lördagsstäng- ningen oberoende av årstid. När det gäller misshandel utomhus mellan obekanta samt skadegörelse, som också i huvudsak sker utomhus, föreligger ingen positiv effekt totalt sett. Med de beräkningsmetoder som används blir resultatet i stället att lördagsstängningen lett till en ökning. De beräknade helårs effekterna av lördagsstängningen sammanfattades enligt följande: Procentuell förändring räknat på antalet fall Procentuell förändring räknat på antalet fall under alla veckans dagar Totalt antal fall (ungefärliga bastal för de pro- centuella föränd- ringarna) Fylleri - Misshandel inomhus mellan bekanta - Misshandel utomhus mellan obekanta + 4 + Misshandel totalt - 1 + När det gällde misshandel och skadegörelse påvisades således ingen positiv effekt totalt sett. Dessa företeelser ökade mer än de minskade . Misshandelsfallen utomhus ledde till en ökning som var fyra gånger så stor som minskningen . Lördagsstängningen hade vidare ingen effekt på den totala alkoholförsäljningen och inte heller på antalet trafikolyckor med alkoholpåverkade förare inblandade. Regering och riksdag drog dock slutsatsen att beslutet om lördags- stängning skulle stå fast. Det markerades att en eventuell ändring av beslutet borde underställas , även om systembutikernas öppet- tider inte formellt regleras i lagstiftningen, utan avgörs av Systembolaget (prop. 1984/85:44, SkU 13, rskr 36). I samband med utvärderingen av den med permanent lör- dagsstängning tillfrågades kunderna om de personligen hade haft besvär av att systembutikerna inte längre var öppna . svarade att de hade haft nackdelar av stängningen. Bland dem som handlade en gång eller oftare var det som ansåg att lördagsstängningen var en dålig eller mycket dålig idé. Kundernas vanligaste klagomål på bolagets service gäller det faktum att systembutikerna inte är öppna , tillsammans med klagomål på alltför långa väntetider eftermiddag. Frågan om lördagsöppna systembutiker togs upp i Alkoholpolitiska kommissionen (Svensk alkoholpolitik en strategi för framtiden SOU 1994:24, sid 90 91). Kommissionen kunde tänka sig ett begränsat försök med lördagsöppet, men ansåg att utvecklingen av alkoholkonsumtionen , som en följd av närmande till EU först borde avvaktas innan sådana försök gjordes. Frågan aktualiserades också i Systembolagets remissyttrande över Alkoholpolitiska kommissionens betänkande, där bolaget förordade försök med lördagsöppna system- butiker. På uppdrag av Systembolaget har genomfört en undersökning i syfte att kartlägga befolkningens inställning till införandet av lördags- öppet i Systembolagets butiker. Undersökningen genomfördes i form av telefonintervjuer med ett riksrepresen- tativt urval av den vuxna befolkningen i åldern 20 . Svarsfrekven- sen uppgick till , vilket motsvarade 2 000 genomförda intervjuer. Av de intervjuade svarade att de ville ha lördagsöppet, att de inte ville ha lördagsöppet och att de var osäkra eller inte visste. Positiva attityder till lördagsöppet var vanligare bland män () än bland kvinnor (), vanligare bland yngre () än bland äldre (), vanligare bland högutbildade () än bland dem med låg utbildning () samt vanligare bland dem med relativt hög alkohol- konsumtion () än bland dem med låg eller ingen alkoholkonsumtion (). Men på frågan Om lördagsöppet skulle leda till mer våld under veckosluten, skulle du då fortfarande vilja ha lördagsöppet? svarade att de ändå skulle vilja ha lördagsöppet medan var tvek- samma. De skäl som anhängarna till lördagsöppet anger som viktigast är följande: att de ibland vill kunna spontanköpa alkohol, att samhället inte skall blanda sig i när människor skall köpa alkohol, och att Systembolagets nuvarande öppettider passar dem dåligt. Motståndarna till lördagsöppet uppgav följande skäl som viktigast till deras ställningstagande: solidaritet med dem som har alkoholproblem, att våldet skulle öka, och att alkoholkonsumtionen skulle öka. Vid bedömning av konsekvenserna av att åter öppna systembutikerna finns det anledning att ställa frågan om situationen nu kan antas vara en annan än den var . Det skulle natur- ligtvis vara svårt att motivera lördagsöppet om det på förhand var sanno- likt att detta skulle leda till ökad misshandel eller andra negativa verk- ningar. Av utvärderingarna framgick att lördags- stängningen inte hade någon nämnvärd effekt på totalkonsumtionen av alkohol. Detta är föga förvånande, eftersom flertalet konsumenter plane- rar sina inköp så att de kan konsumera vad de önskar under veckosluten. Däremot talar effekten på fylleri för att lördagsstängningen framför allt hade effekt på de konsumenter som inte kan kontrollera sin konsumtion, utan dricker upp vad de har köpt för veckoslutet. Den förändring av tillgängligheten av alkoholdrycker som har inträffat är att antalet serveringsställen med tillstånd att servera alkoholdrycker har tredubblats. Restaurangernas öppettider är också längre och senare och öppettider på morgo- nen är inte ovanligt på flera restauranger i storstäderna. Restaurangernas andel av den totala alkoholförsäljningen har också ökat kraftigt och upp- går till av den totala alkoholförsäljningen. Tillgången på s.k. svartsprit har också ökat kraftigt jämfört med hur förhållandena var . Detta är en försäljning som inte har några begränsningar i öppethållandet utan pågår dygnet runt. Alkoholen är dessutom billig och lättillgänglig. Det är troligt att denna ökade tillgäng- lighet har urholkat effekten av lördagsstängningen som instrument för att förebygga misshandel och andra alkoholskador. För den som vill finns det möjlighet att skaffa sin alkohol dygnet runt såväl lördag som söndag. För dem spelar det ingen roll att systembutikerna har lördagsstängt. Olika undersökningar visar också att det främst är ung- domar och storkonsumenter som konsumerar svartsprit, dvs. de grupper som ofta står för bråk, fylleri och misshandel. Endast omkring hälften av den sprit som svenska folket konsumerar är inhandlad hos Systembolaget eller på restaurang. av spritkonsumtionen är illegalt framställd eller tillhandahållen (se avsnitt 5). Monopolet är ett av våra viktigare alkoholpolitiska instrument som det är viktigt att försvara. Från flera olika håll har framhållits att ett instrument vid bekämpningen av den illegala handeln förutom ökade polisiära insatser är att öka tillgängligheten till legal alkohol och förbättra systembutikernas service, t.ex. genom att åter öppna systembutikerna . Här anförs att det är viktigt att servicen och legitimiteten för Systembolagets verksamhet förstärks i kampen mot den okontrollerade illegala försäljningen. Det är självklart viktigt att alkoholförsäljningen sker genom de kanaler samhället har kontroll över. Den ökande storskaliga illegala tillverkningen och smugglingen av sprit är ett allvarligt samhällsproblem som måste motverkas. och , som båda har statliga detaljhandelsmonopol för försäljning av alkoholdrycker, har med lördagsstängda alko- holbutiker återgått till att ha butikerna öppna . Denna återgång till lördagsöppet har inte rapporterats leda till några märkbara skillnader varken när det gäller konsumtion eller ökat våld. I talas det numera om att t.o.m. tillåta söndagsöppna butiker. Sammantaget talar enligt regeringens bedömning aktuella konsument- undersökningar, tillsammans med utvecklingen av alkoholförsäljningen på restaurangerna, gränshandeln och den illegala alkoholhanteringen, för att det nu är dags att på försök pröva lördagsöppna systembutiker. Utvärderingen av lördagsstängningen visade dessutom på negativa effekter när det gäller misshandel och skadegörelse totalt sett och framför allt på misshandel utomhus . En ny försöksverksamhet och utvärdering utifrån nuvarande förhållanden torde därför vara angeläget. Det är enligt regeringens uppfattning troligtvis så att de delvis positiva effekter, som kunde observeras när systembutikerna stängdes , inte längre föreligger. Öppethållandet bör därför utformas och genomföras som en regional försöksverksamhet. Det är väsentligt att försöket med lördagsöppna butiker i vissa försöks- områden i landet blir föremål för en vetenskapligt upplagd utvärdering där såväl alkoholpolitiska som andra effekter såsom ekonomiska kon- sekvenser för rättsväsendet och brottsligheten kartläggs. I samråd med vetenskaplig expertis kommer tillsammans med Systembolaget att lägga upp försöksverksamheten och utarbeta en utvär- deringplan och ansvara för att försöket och utvärderingen genomförs. Försöket skall följas löpande och utvärderas . Vilka områden som skall bli försöksområden respektive kontrollområden och hur försö- ket i övrigt skall läggas upp måste bestämmas utifrån vetenskapliga kriterier. Resultatet av utvärderingen skall därefter redovisas för riks- dagen som underlag för ett slutligt ställningstagande i frågan om lör- dagsöppet. För att förbättra servicen för Systembolagets kunder föreslås också att öppettiderna för lokalt får utsträckas till om bolaget så beslutar utifrån en såväl servicemässig som affärsmässig bedömning. En sådan förlängning av öppethållandetiderna kan enligt regeringens bedöm- ning ske utan negativa effekter från alkoholpolitisk synpunkt. Systembolaget har för att undvika olägenheter med köer och långa väntetider inför storhelger och för att kompensera bortfall av andra försäljningsdagar på grund av helgerna haft öppet enstaka inför t.ex. jul och nyår. Denna praxis har av bolaget bedömts kunna rymmas inom de riktlinjer för öppethållande som givit. För att undanröja eventuella oklarheter härvidlag föreslår regeringen att fastlägger denna praxis och medger att bolaget inför storhelger får ha öppet . Butiker med begränsat sortiment Systembolaget har ökat antalet butiker och har 400 butiker och 586 utlämningsställen. Många förorter, större centrumanläggningar och relativt stora orter saknar dock fortfarande systembutik och Systembolaget har ansökningar från ett tjugotal kommuner om utökat antal systembutiker. Övrig detaljhandel påverkas av systembutikernas öppettider. Om för- sök med lördagsöppet och generösare kvällsöppettider införs så finns det en risk för att kundströmmar i ökad utsträckning kommer att dras till centrumanläggningar med systembutik och delvis utarma handeln där sådana butiker saknas. För att erbjuda ökad service inom ramen för Systembolagets detalj- handelsmonopol bör bolaget därför pröva att inrätta en ny slags mer kostnadseffektiva och rationella butiker som är mindre än nuvarande och som erbjuder ett mindre sortiment och som bör förläggas till de centrum- anläggningar som saknar butiker. Enligt regeringens uppfattning är det rimligt att större centrumanlägg- ningar, förortscentra av viss minsta storlek, orter med mer än 4 500 invå- nare och orter som har en kraftig turism under delar av året om det är affärsmässigt motiverat också har åtminstone en mindre systembutik. En viktig utgångspunkt för Systembolagets prövning bör vara att en för- ändring av butiksnätet inte får negativa effekter på bolagets ekonomiska resultat. Systembolaget har dessutom 586 s.k. utlämningsställen. Det är vanliga butiker i glesbygd som fungerar som ombud för Systembolaget dit kunder kan vända sig och beställa alkoholdrycker för senare avhämt- ning. Därtill kommer 56 busslinjer som fungerar som rullande utläm- ningsställen. På 53 lantbrevbärarlinjer utlämnas varor mot en viss avgift. har fastställt vilka regler som gäller för att inrätta ett utlämningsställe. I princip skall det vara eller mer till närmaste systembutik om det finns minst 500 personer på orten. Reglerna för att kunna inrätta ett utlämningsställe borde enligt regering- ens uppfattning kunna göras något generösare för att ytterligare förbättra servicen för dem som bor i glesbygd. Utlämningsverksamheten upp- skattas av många kunder, både fastboende och turister, men är av begrän- sad betydelse för totalkonsumtionen. Den står för av Systembolagets detaljhandel. En viss utvidgning bör således kunna ske utan alkoholpolitiska nackdelar. Sammanfattningsvis anser regeringen att en förbättring av System- bolagets service kan uppnås genom en viss ökning av antalet butiker och utlämningsställen. En sådan åtgärd torde upplevas som positiv såväl av kunderna som av den handel som anser sig missgynnad av att ligga långt från och bör kunna genomföras utan att vare sig den totala alkoholkonsumtionen eller alkoholskadorna påverkas nämnvärt. Konto- och kreditkortsköp Enligt 5 kap. 4 § alkohollagen får Systembolaget vid detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl inte lämna ut varorna till köpare förrän de har betalats. Denna bestämmelse innebär att det inte är möjligt att betala varor med kreditkort. Med tanke på att olika former av konto- och kreditkort blir allt vanligare som betalningsmedel är det en brist i servicen att det inte går att betala köpet på Systembolaget med kreditkort utan endast med sådana bankkort där pengarna kan dras på kundens konto. Kontrollen av de som anförtros kreditkort är noggrann och de som beviljas kreditkort måste ha en välskött ekonomi. Kreditkortet medger kontantuttag varefter inköp kan ske t.ex. hos Systembolaget. Kreditkorts- förbudet utgör därför inte i realiteten något hinder för att kunna handla systemvaror. Bestämmelsen om att inte tillåta försäljning på kredit fyller enligt regeringens uppfattning ingen praktisk funktion och bör där- för upphöra att gälla. Det blir sedan Systembolagets sak att affärsmässigt bedöma vilka kort som bör accepteras, bl.a. med hänsyn till kortföre- tagens avgifter och övriga villkor. 12.2 och statens avtal med Systembolaget bedömning: bör bibehållas i nuvarande form. Statens avtal med bör ses över i syfte att bl.a tydliggöra kriterierna för Systembolagets produkturval. bedömning: En överarbetning av statens avtal med Systembolaget bör ske i förtydligande syfte. Alternativt bör reglerna i avtalet om Systembolagets produkturval införas i alkohollagen eller i alkoholförordningen. Systembolagets beslut när det gäller produkturvalet bör i sådana fall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol, varvid kan avskaffas. Remissinstanserna: Utredningens uppfattning att statens avtal med Systembolaget bör överarbetas vad gäller kriterierna för produkturvalet delas av och . Alko- holinspektionen, och Systembolaget välkomnar ett all- mänt domstolsförfarande. avvisar tanken på att överprövningen överförs till allmän förvaltningsdomstol. Förbundet påpekar att det är leverantörer som redan blivit accepterade som kunder hos Systembolaget som uttrycker att de är positiva till nuva- rande beslutsordning, medan alla de som inte får in sina produkter natur- ligtvis inte är nöjda med urvalskriterierna. är ytterst tvek- sam till om kriterierna för produkturvalet är förenliga med gemenskaps- rätten. delar inte utredningens bedömning att Systembolaget skulle ha mycket begränsade möjligheter att avvisa pro- dukter med hänsyn till produkternas kvalitet och särskilda risker för skadeverkningar. I de fall gemenskapsrätten har företräde framför natio- nell rätt skall naturligtvis tillämpa gemen- skapsrätten även om Systembolaget har stöd för sin uppfattning i avtalet mellan bolaget och staten. avvisar utredningens för- slag. Skälen för regeringens bedömning: Enligt avtalet mellan staten och Systembolaget skall bolagets produkturval vara sådant att ingen favorise- ring sker av inhemska produkter. Urvalet av produkter får endast grundas på en bedömning av produktens kvalitet, särskilda risker för skadeverk- ningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga samt etiska hänsyn. På begäran av leverantör som har fått en produkt avvisad från eller avförd ur bolagets sortiment, skall bolaget skriftligen redogöra för de skäl som föranlett dess ställningstagande. I sammanhanget kan nämnas att Systembolagets upphandling av alko- holdrycker bygger på en produktplan med tidsangivelser för när offerter för de olika produkterna önskas. Denna plan uppdateras och gäller framåt. Inkomna offerter bedöms mot produkt- planen. Försäljningen av de upphandlade varorna utvärderas var tolfte månad. fortsätter att ingå i sortimentet, så länge försäljningen når upp till en försäljningsvolym som bestäms i jämförelse med andra pro- dukter av samma slag och i samma prisklass. Systembolagets beslut att avvisa en viss alkoholdryck från sortimentet eller att avföra en viss alkoholdryck ur sortimentet kan överklagas. För ändamålet har inrättats ett organ för överklagande, . Ärende i nämnden kan enligt 2 § förordningen (1994:2048) med instruktion för väckas av den leverantör vars produkt avvisats från eller avförts ur bolagets sortiment. Nämnden skall enligt samma paragraf pröva om bolaget följt vad som sägs i avtalet om att bolagets produkturval får grundas endast på en bedömning av produktens kvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga samt etiska hänsyn samt att någon favorisering inte får ske av inhemska produkter. Enligt avtalet med staten skall Systembolaget upplysa en leverantör om dennes rätt att få ett beslut överprövat av . ordförande skall vara eller ha varit ordi- narie domare. Av de övriga fyra ledamöterna bör minst en vara väl för- trogen med konkurrensrättsliga frågor och minst en väl förtrogen med livsmedelsfrågor. Ledamöterna utses av regeringen. Till ledamot i nämn- den får inte någon utses som på grund av sin ställning eller sin verksam- het kan antas företräda något partsintresse. Nämndens beslut får inte överklagas. Enligt avtalet mellan staten och Systembolaget skall bolaget utan dröjsmål verkställa beslut av . har således inrättats i syfte att säkerställa att Systembolaget i sin verksamhet lever upp till kraven på konkurrens- neutralitet och icke-diskriminering. , som enligt sina direktiv bl.a. hade till upp- gift att klargöra innebörden av reglerna för Systembolagets produkturval när det gäller bolagets möjligheter att avvisa produkter med hänvisning till bl.a. produkternas förpackning, marknadsföring och produktinforma- tion, uttalade bl.a. följande. Att kriterierna för produkturvalet är förenliga med grunderna för den svenska alkoholpolitiken råder inget tvivel om. Även om avtalets till- komst i och för sig kan anses utgöra en sådan åtgärd som skall jäm- ställas med kvantitativa importrestriktioner enligt artikel 30 är det utredningens bedömning att de skilda kriterierna för produkturvalet är förenliga med gemenskapsrätten. Detta dock sagt med undantag för kriteriet etiska hänsyn; det kan sättas ifråga om ett hänsynstagande till sådana hänsyn vid produkturvalet kan förenas med gemenskapsrätten. Såväl förhandlingar med inför EU-tillträ- det liksom domslut i Franzén-målet ger uttryckligt stöd för att produkturvalet inom ramen för ett detaljhandelsmonopol får göras med hänsynstagande till kundernas efterfrågan och andra affärs- mässiga hänsyn. Den nuvarande konstruktionen är enligt utredningens mening mindre lyckad. Avtalet mellan staten och har en otydlig konstitutionell status. Detta medför bl.a. att avtalets förhållande till gemenskapsrätten är svårtolkad. Reglerna om produkturval bör ytter- ligare tydliggöras. Vidare är det oklart om i gemenskapsrättsliga sammanhang skall bedömas som en domstol. Med utgångspunkt från den tillämpning av avtalet som följer av praxis har Systembolaget mycket begrän- sade möjligheter att avvisa produkter med hänsyn till produktens kva- litet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten eller etiska hänsyn. Om de överväganden som har styrt den svenska alko- holpolitiken skall gälla också i fortsättningen, är det såsom utveck- lingen har blivit nödvändigt att se över ordningen för Systembolagets produkturval. Även det förhållandet att Franzén-domen kan leda till att fler verkar som partihandlare av alkoholdrycker, vilket kan medföra en avsevärt ökad arbetsbelastning för , kan motivera ändrade former och kriterier för produkturvalet. Enligt mening borde således en överarbet- ning av avtalet ske. Alternativt borde, i syfte att tydliggöra reglernas sta- tus, ett införande av de aktuella bestämmelserna ske i alkohollagen eller alkoholförordningen. Om reglerna skulle föras in i t.ex. alkohollagen borde beslut om produkturval kunna överklagas till allmän förvaltnings- domstol, dvs. länsrätt och kammarrätt. Om uppgiften att pröva System- bolagets sortimentsbeslut överfördes till allmän förvaltningsdomstol kunde avskaffas. skriver i sitt remissvar att det skulle vara svårt att i detalj lagfästa hur produkturvalet för skall göras, eftersom urvalsprocessen bl.a. innehåller olika typer av tester. Även om i allmänhet anser att det bl.a. ur rättssäkerhetssynpunkt är en fördel om beslut kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol, gör verket emellertid bedömningen att ett sådant förfarande inte är lämp- ligt i detta fall. Med nuvarande detaljhandelsmonopol blir en sorts garant för att Systembolaget i sitt val av leve- rantör tar sådana hänsyn att kravet på icke-diskriminering inte äventyras. En mycket viktig aspekt är att nämndens verksamhet fungerar utan tids- utdräkt. Regeringen instämmer i bedömning att beslut som gäller Systembolagets produkturval och sortimentspolitik inte lämpar sig för lagstiftning och prövning i allmän förvaltningsdomstol. Inrättandet av tillkom som ett resultat av de diskussioner som fördes med inför EU- inträde. har i Franzén-målet inte anfört någon kritik mot urvalskriterierna, nämnden eller dess sätt att arbeta. Nämnden är ett per- manent inrättat organ och är oavhängigt. Nämnden är exklusivt behörig att avgöra tvister mellan och leverantörer om pro- dukturvalet. Nämnden är alltså en obligatorisk rättsinstans. De avgöran- den som nämnden fattar är inga skälighetsbedömningar utan skall grun- das på givna regler. De regler som nämnden skall tillämpa finns i dels avtalet mellan staten och , dels förordningen (1994:2048) med instruktion för . Vid sin prövning har nämnden också att beakta gemenskapsrättsliga aspekter. Regeringen anser att bör vara kvar i sin nuvarande form. Avsikten är dock att se över statens avtal med System- bolaget för att bl.a. försöka tydliggöra kriterierna för bolagets pro- dukturval.