prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård Allmän miljö- och naturvård 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Allmän miljö- och naturvård 7 2.1 Omfattning 7 2.2 Utgiftsutveckling 8 2.3 Resultatbedömning 11 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området 11 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området 11 2.3.3 Effekter av de statliga insatserna 13 2.3.4 Regeringens slutsatser 14 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 15 3 Miljövård 21 3.1 Omfattning 21 3.2 Utgiftsutveckling 21 3.3 Resultatbedömning 22 3.4 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet 24 3.5 Revisionens iakttagelser 26 3.6 Anslag 27 A1 27 A2 Miljöövervakning m.m. 29 A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 33 A4 Sanering och återställning av förorenade områden 38 A5 Åtgärder för att rena 39 A6 Kemikalieinspektionen 40 A7 Visst internationellt miljösamarbete 44 A8 internationella miljöinstitut 45 46 A10 Miljöinsatser i 47 4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 49 4.1 Omfattning 49 4.2 Utgiftsutveckling 50 4.3 Resultatbedömning 50 4.4 Förändringar 51 4.5 Revisionens iakttagelser 53 4.6 Anslag 54 B1 54 B2 : Förvaltningskostnader 57 B3 : Kärnsäkerhetsforskning 57 B4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. 60 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, för statens räkning åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden om högst för , 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 ramanslag 266 141 A2 Miljöövervakning m.m. ramanslag 127 706 A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden ramanslag 577 975 A4 Sanering och återställning av förorenade områden ramanslag 40 000 A5 Åtgärder för att rena reservationsanslag 29 000 A6 Kemikalieinspektionen ramanslag 77 674 A7 Visst internationellt miljösamarbete ramanslag 35 002 A8 internationella miljöinstitut obetecknat anslag 12 000 obetecknat anslag 12 000 A10 Miljöinsatser i reservationsanslag 122 100 B1 ramanslag 80 358 B2 : Förvaltningskostnader ramanslag 76 885 B3 : Kärnsäkerhetsforskning ramanslag 65 306 B4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. ramanslag 26 752 Summa 2 Allmän miljö- och naturvård 2.1 Omfattning Till utgiftsområdet hör , , och . Utgiftsområdet omfattar vidare frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Verksamheten inom , AB och () berör uppgifterna inom utgiftsområdet. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Främst gäller detta utgiftsområdena Internationellt bistånd (7), Kultur, medier, trossamfund och fritid (17), Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (18), Regional utjämning och utveckling (19), Energi (21), Kommunikationer (22), Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (23) och Näringsliv (24). 2.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 19982 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 609 1 215 1 546 1 549 1 464 1 592 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Inklusive äldre anslag. I förhållande till vårproposition (prop. 1997/98:150) har utgiftsområdet för ökats med ca . Som en följd av införandet av minskar utgiftsområdet med dels, genom att anslaget till dras in och medlen överförs till utgiftsområdet Rättsväsendet (4), dels som förs till utgiftsområdet Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (18) för att finansiera uppgifter enligt som inte kan avgiftsfinansieras. Utgiftsramen ökar med sammanlagt . Medlen används bl.a. till att förstärka insatser för att skydda värdefulla naturområden, sanering och återställning av förorenade områden, finansiering av den icke avgiftsfinansierade bilavgasverksamheten, miljöinsatser i samt åtgärder för att rena . Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall En ny samlad skärpt och breddad miljölagstiftning, en miljöbalk, införs fr.o.m. (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). Förslag till nya nationella miljökvalitetsmål för det framtida miljöarbetet har av regeringen överlämnats till i propositionen (1997/98:145) Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart . Arbetet med att ställa om för en ekologiskt hållbar utveckling på alla samhällsområden pågår intensivt. Förra årets regeringsskrivelse Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) innehöll åtgärdsprogram för omställningsarbetet för samtliga samhällssektorer. Många av de föreslagna åtgärderna är genomförda och arbete pågår för att fullfölja de mer långsiktiga strategierna. I en separat skrivelse Hållbara uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (skr. 1998/99:5), som överlämnas till som budgetpropositionen, redovisas en uppföljning av de genomförda åtgärderna. I skrivelsen summeras också de nya förslag på åtgärder för ekologisk omställning som föreslagits i olika propositioner och skrivelser med koppling till ekologisk hållbarhet. Skrivelsen utgör en första redovisning av detta slag och kommer att följas upp med årliga redovisningar till om hur arbetet med ekologisk hållbarhet fortskrider. Anslagssparandet på utgiftsområdet har minskat med . Bedömningen är att anslagssparandet kommer att minska ytterligare . Förändringar Införandet av en miljöbalk innebär en skärpt och breddad miljölagstiftning för en hållbar utveckling. En omfattande utbildningsinsats för de myndigheter m.fl. som skall tillämpa har inletts. Som en följd av inrättas per fem miljödomstolar och en miljööverdomstol. Mål Målen inom utgiftsområdet är att - skydda människors hälsa, - bevara den biologiska mångfalden, - främja en långsiktig god hushållning med naturresurser samt - skydda natur- och kulturlandskap. Dessa övergripande mål som antogs av bör enligt regeringen kvarstå som allmän inriktning för det miljöpolitiska arbetet. I propositionen (prop. 1997/98:145) Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart anges att regeringens övergripande mål för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Prioriteringar Införandet av och arbetet med att uppnå de nya föreslagna miljökvalitetsmålen och målen för ekologiskt hållbar utveckling har hög prioritet i arbetet inom hela och på de olika myndigheterna. Förberedelserna inför ordförandeskap i EU prioriteras liksom arbetet med miljöhänsyn i samtliga samt miljöfrågorna inför . Åtgärder för att främja den biologiska mångfalden prioriteras också mycket högt genom en betydande förstärkning av medlen för inköp av värdefulla naturområden, främst skogsmark. Resurserna för miljöövervakning förstärks för att kunna följa upp de nationella miljökvalitetsmålen och upprätthålla en baskompetens avseende organiska miljögifter samt öka satsningar på övervakning avseende biologisk mångfald, materialflöden och kretslopp. Resurserna för sanering och återställning av förorenade områden förstärks ytterligare genom att föra upp ett anslag för investeringar, undersökningar och åtgärder av ur risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt. Den med näringslivet och staten samfinansierade forskningen som bedrivs via Stiftelsen tillförs resurser eftersom den inte längre finansieras via , . Myndigheternas arbete med anledning av beslutet att avveckla de båda reaktorerna i (prop. 1996/97:84) kommer att fortsätta och intensifieras . 2.3 Resultatbedömning 2.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området De senaste årens förändringar i miljöpåverkan, miljötillstånd och miljöåtgärder har redovisats av i rapporten de Facto; 98. I rapporten konstateras att miljötillståndet inte har förändrats särskilt mycket . Däremot noteras en hel del positiva åtgärder som kommer att ge effekter . Luftkvaliteten i svenska tätorter har förbättrats betydligt men situationen är inte tillfredsställande. Luftföroreningar bidrar fortfarande till många hälsoproblem och sjukdomar. Viktigast för att förbättra luftkvaliteten är att vidtaga åtgärder mot kväveoxider, lättflyktiga organiska ämnen och partiklar. Det faktum att bara drygt hälften av våra personbilar har katalysatorer och att biltrafiken har ökat något är förklaringar till att utsläppen inte har minskat. Nedfallet av metaller från luften har mer än halverats . Det visar analyser av mossa. Dock har av någon ännu okänd anledning metallhalterna i sill och strömming ökat något. Ett allvarligt problem är att kvicksilverhalten i insjögädda är fortsatt hög. Delvis beror detta på försurningen. De mål som satts för att minska utsläpp till luft av bly, kadmium och kvicksilver har helt eller nästan nåtts. Skogsindustriernas utsläpp av dioxiner och andra miljögifter har minskat rejält och utsläppsmålen har nåtts. Målet för de genomförda handlingsprogrammen för att minska hälso- och miljöriskerna med bekämpningsmedelsanvändningen innebär att den använda mängden bekämpningsmedel skulle minskas jämfört med den genomsnittliga användningen för åren 1981 1985. Användningen har minskat med . Utsläppen av några av de allvarligaste miljögifterna har minskat. Det gäller även halterna i människor och djur. har halterna av bl.a. PCB och dioxiner halverats i . De sjunkande halterna av miljögifter är den viktigaste förklaringen till att bestånden av havsörn och säl har ökat i men det finns fortfarande skador hos sälar som tyder på att de har hormonella rubbningar. Miljötillståndet i havet är allmänt sett fortfarande otillfredsställande men försämras inte. Torsk, sill och strömming är viktiga för ekologin och för fisket. Bestånden av torsk har minskat i och i främst på grund av överfiske, vilket även har drabbat laxen. Däremot har bestånden av sillfisk ökat under de senaste 10 15 åren. Minskade utsläpp av svavel i är sannolikt den viktigaste förklaringen till att försurningsläget i svenska sjöar förbättrats . Även om det sura nedfallet skulle upphöra helt skulle det dock ta 50 innan marken har återhämtat sig vilket i sin tur påverkar surheten i ytvattnet. är ca 17 000 sjöar försurade och ett behov av kalkning kommer att bestå . Den främsta orsaken till att den biologiska mångfalden har minskat är det över århundraden intensiva utnyttjandet av skogarna för svedjebruk, bete, träkolsframställning och virkesförsörjning till den moderna skogsindustrin. Så gott som alla skogar i är sålunda påverkade av skogsbruk. I dagens skog finns högst 1 död ved. En tredjedel av skogens ca 1 500 rödlistade arter, dvs. hotade, sällsynta och hänsynskrävande arter, är beroende av döda träd. har miljöhänsynen i skogsbruket ökat. Hyggena har blivit mindre, småbiotoper sparas, skogsdikning, gödsling, kemikalieanvändning samt avverkning av den fjällnära skogen har minskat. För att värna den biologiska mångfalden och kulturmiljövärden är det viktigt att skydda värdefulla skogar på olika sätt. är drygt 830 000 ha produktiv skogsmark skyddad med stöd av naturvårdslagen, vilket motsvarar av den produktiva skogsarealen. Nedanför den fjällnära skogen är drygt 170 000 ha eller skyddade på motsvarande sätt. Skogsbruket har på frivillig väg skyddat ca 230 000 ha med höga naturvärden nedanför den fjällnära skogen. Vid avverkning har dessutom sparats mindre områden om tillsammans ca 10 000 ha , i huvudsak med stöd av skogsvårdslagen. Skogbärande impediment omfattar ca 3,4 miljoner ha. Dessa åtnjuter ett skydd genom att de enligt skogsvårdslagen inte får avverkas så att naturmiljöns karaktär förändras. Till sammanställningen kan också fogas 230 000 ha skogsmark inom svårföryngrade områden närmast fjällkedjan vilka är undantagna från föryngringsavverkning eftersom återväxt inte kan tryggas. Detta innebär sammantaget att för av skogsmarken finns skydd eller omfattande inskränkningar för skogsbruket. Enligt för klimatförändringar (SÖ 1993:13) skall halten av växthusgaser stabiliseras på en nivå som minskar risken för att farliga störningar uppkommer i klimatsystemet. Klimatfrågan är en global miljöfråga och det fordras internationellt samarbete för att minska utsläppen av växthusgaser. kan bara bidra till denna process. Vid klimatkonventionens tredje partsmöte i enades parterna om ett protokoll till klimatkonventionen som innebär bindande utsläppsåtaganden för alla industriländer. EU är en part till klimatkonventionen och enligt Kyoto-protokollet skall EU sammanlagt minska utsläppen av växthusgaser . beslutade EU:s miljöministrar hur EU:s åtagande i Kyoto-protokollet skall fördelas mellan medlemsländerna. För del innebär beslutet att utsläppen av växthusgaser tillåts öka års nivå till den första åtagandeperioden 2012. Den svenska politiken i klimatfrågor grundar sig på klimatpolitiska beslut (prop. 1992/93:179 bil. 1, s. 33, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361). Enligt beslut skall utsläppen av koldioxid från fossila källor stabiliseras nivå för att därefter minska. Regeringens nuvarande huvudsakliga strategi för att nå koldioxidmålet är att begränsa användningen av fossila bränslen och ersätta dem med förnybara energikällor, samt ett effektivare utnyttjande av energi. En kommitté (M 1998:06) med parlamentarisk sammansättning har startat arbetet med åtgärdsprogram för klimatarbete. 2.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Regeringen har slagit fast att skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Detta mål kräver nya åtgärder inom samtliga politikområden. För att underlätta och driva på detta arbete tillsattes en delegation för en ekologiskt hållbar utveckling. presenterades i regeringens skrivelse Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) ett 93- punktsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. Programmet har följts upp och utvecklats, vilket redovisas i samband med budgetproposition i regeringsskrivelsen Hållbara uppföljning och fortsatta åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (skr. 1998/99:5). Regeringen bedriver också ett aktivt internationellt arbete för en hållbar utveckling. Regeringens miljöproposition (prop. 1997/98:145) Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart är en vidareutveckling och precisering av det inledda arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Den anger vägar för hur miljöpolitiken bör utvecklas för att nå det övergripande målet för miljöarbetet i , vilket är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Regeringen har i propositionen föreslagit en ny struktur för arbetet med miljömål. 15 nationella miljökvalitetsmål föreslås fastställas av . Miljökvalitetsmålen skall utgöra utgångspunkt för ett system med mål- och resultatstyrning på såväl central som regional och lokal nivå. Arbetet med att uppnå de nya miljökvalitetsmålen har hög prioritet i arbetet inom och på myndigheterna. Regeringen har gett en rad myndigheter i uppdrag att ytterligare precisera miljökvalitetsmålen genom att föreslå delmål och åtgärder för att uppnå målen. Myndigheterna skall även redovisa statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter av föreslagna åtgärder. Samtliga dessa uppdrag kommer att anpassas till kommande beslut om miljöpropositionen. Regeringen har också gett eller kommer att ge de myndigheter som har sektorsansvar i uppdrag att utarbeta förslag till mål och åtgärder för sina respektive sektorer. 24 myndigheter har också erhållit ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. De tre övergripande målen för ekologiskt hållbar utveckling är skyddet av miljön, en hållbar försörjning och en effektiv användning av energi och andra naturresurser. Vid fullföljandet av uppdragen skall hänsyn tas till behovet av ekologiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt hållbar utveckling. Myndigheterna skall integrera miljöhänsyn och resurshushållning i sin verksamhet samt verka för att arbetet mot ekologisk hållbarhet förs framåt inom hela myndighetens sektor. Myndigheternas arbete skall genomföras i samverkan med andra berörda centrala och regionala myndigheter och vad gäller sektorsmål också med sektorns övriga aktörer som kommuner, organisationer, näringsliv m.fl. är den miljömyndighet som har ett övergripande ansvar för miljömålsarbetet, såväl arbetet med delmål som med sektorsmål. Dock har vissa andra myndigheter ett huvudansvar att föreslå delmål och åtgärder för ett eller delar av ett visst miljökvalitetsmål. Dessa myndigheter är bl.a. Kemikalieinspektionen för målet Giftfri miljö, för En god bebyggd miljö, för Levande skogar och för Säker strålmiljö. har ett ansvar för att ge förslag på delmål som avser kulturmiljövärden för en rad miljökvalitetsmål. I fråga om fysisk planering och hushållningen med bl.a. mark, vatten och dessa verksamheters koppling till miljömålen har det sektorsövergripande ansvaret. De nationella miljökvalitetsmålen skall även anpassas, preciseras och konkretiseras på regional och lokal nivå. Samtliga länsstyrelser har därför erhållit i uppdrag att göra denna anpassning för sina respektive län. Skogsvårdsstyrelserna har ansvar för målet Levande skog på regional nivå. Regeringen har beslutat tillsätta en parlamentarisk beredning (M 1998:07) med uppgift att göra en samlad översyn av vilka delmål som behövs för att de nationella miljökvalitetsmålen skall kunna nås inom en generation. Beredningen skall rapportera sitt arbete till regeringen . Myndigheternas förslag till delmål och åtgärder kommer att utgöra underlag för beredningen. För att nå miljömålen behövs också ett aktivt internationellt arbete. har framgångsrikt verkat för en rad skärpningar av EG- lagstiftningen i detta syfte, bl.a. vad gäller kemikalier, bilavgaser och luftkvalitet. spelar också en viktig roll i det internationella konventionsarbetet samt i FN:s miljöprogram, , och kommissionen för hållbar utveckling, CSD. träder i kraft . Balken är en sammanhållen, övergripande och skärpt lagstiftning för hela miljöområdet. Utbildningsinsatser inleds och kommer en satsning att ske på information och utbildning av personal hos kommunala, regionala och centrala miljömyndigheter. Även polis, åklagare och personal hos miljödomstolarna blir föremål för särskilda utbildningsinsatser om den nya miljörätten. Regeringen kommer att besluta om en strategi för bekämpning av miljöbrott, vilket berör bl.a. myndigheter inom utgiftsområdet Rättsväsendet (4). har till det europeiska nätverket av skyddade områden Natura 2000 redovisat att 1 449 områden kommer att skyddas som särskilda bevarandeområden enligt direktivet (92/43/EEG) om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, s.k. habitatdirektivet. Dessutom har 275 områden klassificerats som särskilda skyddsområden enligt direktivet (79/409/EEG) om bevarande av vilda fåglar, s.k. fågeldirektivet. En areal om 4,5 miljoner ha föreslås därigenom ingå i nätverket. har vidare initierat omfattande skydds- och bevarandeprojekt vilka delfinansierats av LIFE. har, trots den korta tid vi varit medlem i EU, totalt sett presterat det bästa resultatet av alla länderna i gemenskapen beträffande Natura 2000. Antalet naturreservat har ökat från 1 693 till 1 963. Den stora ökningen beror främst på omvandling av domänreservat till naturreservat. Statliga medel för säkerställande av mark för naturvårdsändamål har liksom närmast föregående år i huvudsak använts för skydd av skogsmark. invigdes landets tjugosjätte nationalpark under namnet Färnebofjärdens nationalpark. Parken är en av de största i landet nedanför fjällkedjan. I regeringens proposition om hantering av uttjänta varor i ett ekologiskt hållbart samhälle ett ansvar för alla (prop. 1996/97:172, bet. 1997/98:JoU7, rskr. 1997/98:55) presenterade regeringen en rad förslag till åtgärder för att en stor del av de farliga ämnena i dagens avfallsströmmar skall sorteras ut från kretsloppet och omhändertas i särskild ordning. De åtgärder som regeringen presenterade kommer att leda till att betydligt mindre mängder ämnen som innebär risker för hälsa och miljö, såsom tungmetaller och stabila organiska miljögifter, kommer att läcka ut eller avgå från deponeringsanläggningar och förbränningsanläggningar. Regeringen föreslog bl.a. att ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva om förbud mot deponering, förbränning och fragmentering av uttjänta elektriska och elektroniska produkter som inte hanterats av godkänd demonterare samt att verksamhet som syftar till att demontera och sortera sådant avfall skall vara certifierad av ett ackrediterat certifieringsorgan. Regeringen föreslog vidare ändringar i (1987:10) för att säkerställa att farliga fraktioner i rivningsavfall identifieras och omhändertas på ett miljöriktigt sätt. Därutöver föreslog regeringen att deponering av utsorterat brännbart avfall skall förbjudas och att ett generellt förbud mot deponering av organiskt avfall skall införas samt att avfall endast skall få transporteras yrkesmässigt av den som har tillstånd och att det för sådan verksamhet skall gälla särskilda villkor. I det fortsatta miljö- och resurshushållningsarbetet har sammanlagt 66 myndigheter fått i uppdrag att införa miljöledningssystem som ett verktyg i detta arbete. Miljöledningssystem innebär ett systematiserat miljöarbete med tydliga riktlinjer och mål i bl.a. centrala styrdokument, klargjorda ansvarsförhållanden, rutiner för uppföljning samt redovisning av resultat. Myndigheterna skall integrera miljö- och resurshushållningshänsyn i hela sin verksamhet och inom sektorn i fråga. Även har påbörjat arbetet med att införa miljöledning och därvid integrera miljöhänsyn och resurshushållning. Delegationen (M 1998:01) för ekologiskt hållbar upphandling tillsattes . Dess uppdrag är att arbeta pådrivande för att den offentliga upphandlingen skall vara ett instrument för att åstadkomma en ekologiskt hållbar utveckling. Delegationen skall härvid inrikta arbetet på strategiskt viktiga varor och tjänster där nyttan av att ställa krav på ekologisk hållbarhet är störst. Vidare skall delegationen analysera och bevaka regler i lagstiftning och internationella överenskommelser, initiera och utveckla vägledningar och metoder, sprida kunskap, erfarenheter och goda exempel samt initiera utbildning och seminarier för upphandlare och leverantörer. beslutade regeringen om ett tillägg i förordning (1995:294) om frivillig miljöstyrning och miljörevision, vilket innebär att får möjlighet att som ett led i en försöksverksamhet registrera även icke- industriell verksamhet enligt EU:s miljöstyrningssystem Scheme (EMAS). Enligt förordningen om ändring i förordningen (1995:294) om frivillig miljöstyrning och miljörevision (1998:759) får följande sektorer registreras på detta sätt: offentlig verksamhet, jordbruk och skogsbruk, bygg- och anläggningssektorn, handel, fastighetsskötsel, transportsektorn och tjänstesektorn i övrigt. är 112 industrianläggningar i registrerade enligt EMAS, vilket innebär att är det EU-land som har högst antal registrerade anläggningar efter och . fick också genom ett regeringsbeslut i uppdrag att vara huvudman för och förvalta ett nytt system för certifierade miljövarudeklarationer. Arbetet med miljövarudeklarationer gör väl förberett för den reviderade versionen av EMAS-förordningen som arbetas fram inom EU. I den nya förordningen förväntas produktfrågor komma att tas upp i större utsträckning än vad som är fallet. Regeringen tillkallade en nationell samordnare för Agenda 21-arbetet (M 1998:04) för att stödja och stimulera det fortsatta lokala Agenda 21-arbetet.