prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — STATT har inriktat den anslagsfinansierade delen av verksamheten på att - genom kvalificerade teknikpolitiska systemanalyser, dvs. att genom informationsinsamling, kunskapsuppbyggnad och analysverksamhet, bidra till att ta fram de beslutsunderlag som behövs för att ska kunna utveckla en effektiv teknikpolitik och en god generell bas för näringslivets bedömningar av den internationella miljön, - bidra till en effektiv teknikutveckling och kompetenshöjning hos mindre företag, - bidra till ökad kunskap i om viktiga teknikvetenskapliga områden i andra länder. Regeringens överväganden Resultatbedömning Resultaten av STATT:s verksamhet består av ett stort antal skriftliga rapporter huvudsakligen från de länder där man är verksam. Attachéerna besöker dessutom regelbundet och förmedlar information vid olika möten och konferenser. Verksamhetens inriktning är under förändring. Anslaget har minskat . STATT har mött den minskade resurstilldelningen genom en minskning av antalet teknisk-vetenskapliga attachéer och en ökning av antalet s.k. industriattachéer vilka i huvudsak är uppdragsfinansierade. En satsning på ett projekt för teknikstyrd affärsutveckling, TSA, som vänder sig till små och medelstora företag väntas öka uppdragsintäkterna. D5 Bidrag till Ingenjörsveten- skapsakademien Tabell 6.7 Tusental kronor 5 359 1999 Förslag 5 359 2000 Beräknat 5 359 2001 Beräknat 5 359 () är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:s huvuduppgift är att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera om den tekniska och industriellt-ekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet, som till exempel dess ledningsfunktion, utredningsverksamhet, IVA:s utlands- och informationsverksamhet samt ekonomiverksamhet. Regeringens överväganden Resultatbedömning IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. IVA genomför värdefulla utredningar och lämnar synpunkter som underlag till utformningen av FoU-politiken. Dess omfattande nationella och internationella kontaktnät är av stor betydelse för information till regeringen om utvecklingstendenser och strömningar inom näringslivet. För budgetåren 2000 och 2001 beräknas bidraget till IVA:s grundläggande verksamhet till oförändrat belopp 35 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 35.1 Omfattning Inom verksamhetsområdet , export- och investeringsfrämjande redovisas ett antal olika verksamheter. är central myndighet på det handelspolitiska området. exportråd drivs gemensamt av staten och och är centralt serviceorgan för exportfrämjande åtgärder. Inom ramen för detta anslag ingår medel för satsningar på små och medelstora företag genom Marknadsplats och genom insatser för informationsteknik. AB (AB SEK) tillhandahåller medel- och långfristiga exportkrediter, bl.a. inom ramen för särskild statsstödd exportkreditgivning. Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ) är central myndighet för investeringsfrämjande åtgärder. Vidare omfattar verksamhetsområdet anslag för näringslivsinriktade satsningar i . () har till uppgift att främja exporten genom att utfärda olika typer av garantier, i synnerhet exportkreditgarantier. 35.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 327,6 299,41 256,2 413,5 427,3 528,0 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har hållit sig inom den totala budgetramen. Anslaget E3 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning har ökats med på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. EKN uppvisar 1997 ett mycket positivt resultat med ett kassamässigt överskott om ca . Förändringar Som resultat av behandling av ekonomiska vårproposition tillförs medel för ökade insatser inom olika områden. Bl.a. har anvisats för för deltagande i världsutställningen i . Totalt tillförs 2001 för att utnyttja marknads- och handelsmöjligheterna i det nya framväxande , främst genom insatser för små och medelstora företag, inom programmet Marknadsplats . Totalt avsätts för att bl.a. stimulera den elektroniska handelns utveckling inom samt insatser för att underlätta för små och medelstora företag att nyttja informationstekniken i sina exportverksamheter. Vidare tillförs totalt , varav 1999, till näringslivsinriktade satsningar i . Mål Målet för verksamhetsområdet är att medverka till genomförandet av en effektiv inre marknad, ett öppet och starkt multilateralt handelssystem, åtgärder för att främja svensk export och att främja utländska direktinvesteringar i . De exportfrämjande åtgärderna omfattar även systemet för statsstödd exportfinansiering, Marknadsplats samt främjande av handeln i . Prioriteringar Regeringen prioriterar särskilt insatser för att främja de små och medelstora företagens handel med övriga (Marknadsplats ) samt handeln i . 35.3 Resultatbedömning 35.3.1 Tillståndet och utvecklingen inom området är av tradition ett utrikeshandelsberoende land. Exporten står för av BNP och tillväxten i den svenska ekonomin har i hög grad varit exportledd. Importen spelar en avgörande roll för att tillfredsställa behovet av insatsvaror till industrin samt för att tillhandahålla konsumtionsvaror. De utländska direktinvesteringarnas roll för den ekonomiska utvecklingen är betydande och den globala konkurrensen om dessa investeringar ökar. Den inre marknaden har stor betydelse för främjande av handel både vad gäller export, import och direktinvesteringar. ökade både den svenska varuexporten och varuimporten i värde. Exporten gick främst till EU-länderna () medan exportandelarna ökade snabbast till , och samt . EU-länderna stod även för den värdemässigt största andelen av svensk import (). Tjänsteexporten ökade och importen . uppgick de utländska direktinvesteringarna i till ca , vilket innebär en kraftig ökning i förhållande till 1996 då motsvarande inflöde uppgick till . Utflödena av direktinvesteringar från uppgick under samma perioder till 84 respektive . 35.3.2 De viktigaste statliga insatserna inom området Bland de viktigaste statliga insatserna inom verksamhetsområdet kan framhållas att fick två nya roller, dels som samordningscentral, dels som nationell kontaktpunkt för såväl företag som enskilda personer i frågor som gäller den inre marknaden. Vidare har ökat sina utredningsinsatser på inre marknadsområdet och inom området för EU:s yttre handelspolitik. har som centralt serviceorgan aktivt genomfört åtgärder för att främja svensk export, bl.a. genom att förse svenskt näringsliv, främst små och medelstora företag, med information om exportmöjligheter. Beslut har fattats om att genomföra betydande förändringar i EKN:s garantisystem avseende och garantitäckning. Delegationen för utländska investeringar i har intensifierat sina internationella marknadsföringsaktiviteter gentemot utländska investerare. Delegationen har också i samarbete med regionala och lokala aktörer verkat för att bygga upp och vidareutveckla dessas organisation och kunskaper för att åstadkomma ett effektivt investeringsfrämjande. 35.3.3 Effekter av de statliga insatserna De statliga insatserna inom verksamhetsområdet har gjort det möjligt för små och medelstora företag att utnyttja . Bl.a. genom sin utlandsorganisation har rådet skaffat sig särskild kompetens att tillhandahålla kundanpassad marknadsinformation. De förändringar som införts i EKN:s garantisystem, t.ex. gällande sänkta , har bidragit till att förbättra de svenska företagens möjligheter att konkurrera på exportmarknaden. Genom utökade utredningsinsatser har kunnat förse regeringen med kvalificerat underlag inför beslut och förhandlingar. Delegationen för utländska investeringar i har behandlat ett betydande antal kvalificerade förfrågningar från potentiella utländska investerare och har därmed medverkat till ett 50-tal etableringar av utländska företag i . 35.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att verksamheterna inom området för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande har uppfyllt målen för verksamhetsområdet samt bidragit till att stärka näringslivets tillväxt och internationella konkurrenskraft. 35.4 Revisionens iakttagelser () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 35.5 Anslag E1 Tabell 7.1 Tusental kronor 48 383 1999 Förslag 53 640 2000 Beräknat 54 611 1 2001 Beräknat 55 437 2 1 Motsvarar 53 640 tkr prisnivå 2 Motsvarar 53 640 tkr prisnivå är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. skall verka för en väl fungerande inre marknad och ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. Regeringens överväganden Resultatbedömning analyser och övriga insatser bidrog till att kunde påverka EU:s handelspolitik i liberal riktning. Utredningarna på inremarknadsområdet har påverkat positioner i enskilda frågor. Arbetet med att granska och påverka utformningen av utländska och svenska tekniska regler och regelförslag så att dessa inte hindrar handeln intensifierades . Särskilt ökade antalet anmälningar på den inre marknaden kraftigt. har uppfyllt sitt effektivitetsmål att handlägga licensärenden på industrivaruområdet och ett effektivt handläggande av ärenden om tullättnader har bidragit till ett minskat tulluttag för näringslivet. har deltagit aktivt i arbetet med att förenkla och effektivisera de internationella handelsprocedurerna både i och i FN:s ekonomiska kommission för . I enlighet med återrapporteringskraven för funktionen utrikeshandel inom det civila försvaret har i skrivelse informerat om att läget inom funktionen inte är godtagbart med hänvisning till att flera myndigheter i funktionen inte har uppfyllt beredskapförordningens krav. Detta i sin tur leder till att krigsorganisationen inte kan intas vid höjd beredskap. För att åtgärda bristerna arbetar med att ta fram en strategisk åtgärdsplan som skall redovisas i slutet av detta år. har tidigare fungerat som handelshindermyndighet med bevakning av den fria varurörligheten. utsågs till samordningscentral med ansvar för kontakterna mellan EU-kommis- sionen och medlemsländerna och dessutom till nationell kontaktpunkt med ansvar för att ta hand om förfrågningar från företag och enskilda personer. Mandatet har därigenom vidgats till att omfatta de tre övriga friheterna, dvs. den fria rörligheten för tjänster, kapital och personer. För att hantera de nya frågorna krävs bl.a. att ökad kompetens tillförs kollegiet. Regeringen har begärt kvartalsvis rapportering av de problem på den inre marknaden som inkommer till . Återrapporteringskravet är viktigt eftersom det ger en tydlig indikation på vilka sektorer som inte fungerar och därför i förlängningen bör vara föremål för politiska åtgärder. Genom information blir handelshinder synliga och möjligheter ges att åtgärda de hinder för import och export som företagen möter, vilket stärker näringslivets tillväxt och internationella konkurrenskraft. De vidgade ansvarsområdena och utökade arbetsuppgifterna för kollegiet återspeglas i den anslagsökning som föreslås för . Slutsatser insatser på handelspolitikens område som utredningsinstans och handelshindermyndighet på den inre marknaden och i den internationella handelspolitiken har bidragit till ökade kunskaper och möjligheter att agera på ett effektivt sätt i det internationella arbetet. Regeringen fäster också stor vikt vid de utredningar som gör avseende handelspolitiken mot länder utanför EU. Dessa är betydelsefulla för bidrag till utformningen av EU:s handelspolitik mot omvärlden. kommer utredningar till stöd för nya förhandlingar i () och X att tilldra sig särskilt intresse. Arbetet med att bygga upp en fungerande samordningscentral och en nationell kontaktpunkt är viktigt för den inre marknadens funktion. Om inte reglerna genomförs och tillämpas korrekt i medlemsländerna uppnås inte det övergripande syftet, nämligen att öka handeln och därigenom förbättra konkurrensen, stärka tillväxten och öka sysselsättningen. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 46 533 Pris- och löneomräkning 922 Justering av 198 Överföring från det tidigare anslaget 6 000 Överföring till anslaget F1 och landsarkiven, UO 17 - 13 Förslag 1999 53 640 Regeringen föreslår att anslag ökas med . Ökningen skall finansieras genom besparing på det tidigare anslaget . De ökade resurserna är avsedda för kompetensförstärkning samt utåtriktade informationsinsatser om de nya uppgifterna. Anslaget minskas med för löpande arkivkostnader genom överföring till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslaget F1 och landsarkiven. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). E2 Exportfrämjande verksamhet Tabell 7.2 Tusental kronor 127 656 1999 Förslag 157 656 2000 Beräknat 173 656 2001 Beräknat 173 656 exportråd ägs av staten och näringslivet tillsammans. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . gällande avtal är . skall som centralt serviceorgan inom exportfrämjandet initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. skall ge efterfrågestyrd exportservice. skall också genom affärsbevakning förse svenskt näringsliv med information om exportmöjligheter i syfte att förmedla affärer. Små och medelstora företag skall prioriteras. Gemensamma program, inriktade på mindre företags exportmöjligheter, genomförs i i samverkan med , handelskammare och länsstyrelser. Regeringens överväganden Resultatbedömning totala verksamhet ökade trots att det statliga uppdraget, inklusive vissa regionalpolitiska medel, var oförändrat. Tillväxten på den avgiftsbelagda konsultverksamheten var . RRV har i sin rapport insatser för att främja export från små och medelstora företag föreslagit att roll som centralt organ inom exportfrämjandet förstärks och att de övriga aktörernas roller och uppgifter förtydligas. Regeringen delar RRV:s syn på att roll som centralt exportfrämjande organ bör stärkas och lämpliga samarbetsformer utvecklas med andra organ på detta område. Enligt regeringens mening är det angeläget att länsstyrelser och kommuner i större utsträckning anlitar kompetens i och utomlands när det gäller insatser av exportfrämjande natur. Det ligger ett stort värde i att också har en regional närvaro, genom så kallade exportcentra, för att fånga upp exportmogna och utvecklingsbara företag och idéer och förslag till aktiva insatser. Ett utökat samarbete förutses med Delegationen för utländska investeringar i , och utrikesrepresentationen. Exportfrämjandet kommer också att ges ökad vikt inom hela utrikesrepresentationen. Ökade aktiviteter inom utrikesrepresentationen i förutses. Marknadsplats och informationsteknik Som ett resultat av förslag ekonomiska vårproposition anvisas medel för programmet Marknadsplats och för satsningar på informationsteknik. Programmet Marknadsplats skall inriktas på att främja små och medelstora företags handel med , och i huvudsak inriktas på följande: - Den regionala exportfrämjarorganisationen i bör byggas ut, samordnas och förbättras, i första hand för att öka tillgängligheten av rådgivning och service till mindre och medelstora företag. Ett av huvudmålen skall vara att i samråd med samordnar redan befintliga resurser, bl.a. inom ramen för exportcentra. - Åtgärder bör vidtas för att förbättra förutsättningarna för svenska företag att komma ifråga för leveranser till projekt som finansieras av europeiska finansieringsorgan och inom EU:s biståndsprogram och regionalpolitik. En målinriktad information om den svenska resursbasen bör utvecklas och förmedlas till såväl upphandlande instanser i berörda länder som till multilaterala organ (EU/Phare-Tacis, EIB, m.fl.). - Ett särskilt, tidsbegränsat, konsultstöd bör inrättas med syfte att öka möjligheter för svenska företag att komma ifråga för leverans till projekt som finansieras av ovannämnda organ. - Särskilda åtgärder vidtas för att öka medvetandegraden hos svenskt näringsliv, främst bland de små och medelstora företagen, om den ekonomiska potential och ökade affärsmöjligheter som ges genom ett aktivt deltagande i internationell upphandling. I första hand avses olika former av utbildningsinsatser. - Invandrares speciella land- och språkkunskaper bör tillvaratas. Vad gäller IT-satsningen avses medlen att användas till följande ändamål. - Öka de näringspolitiska frågornas genomslag i arbete med elektronisk handel och stärka den nordiska dimensionen i arbetet. - Skapa en samlad svensk databaserad informationsplats för med information som är relevant för små och medelstora företag, som vill etablera sig eller handla i länder inom . Avsikten är att samtliga länder i området skall bygga upp databaser med samma struktur. - Utveckla användning av informationsteknik för att bättre tillfredsställa i första hand de små och medelstora företagens informationsbehov. - Vidareutveckla den så kallade myndighetslänken inom SME-link, som tillhandahåller kvalitetssäkrad information via Internet anpassad till små och medelstora företags behov. Inom SME- Link finns ett antal länkar som är tillgängliga dygnet runt. Den mest utnyttjade länken är länken till svenska myndigheter. Projektexport utgör av den totala svenska exporten och omkring hälften av exporten till och . Projektexportens betydelse har kommit att uppmärksammas alltmer, så väl av stat som näringsliv. har en viktig roll att spela för projektexportfrämjandet. Slutsatser Regeringen bedömer att fortsätter att utvecklas positivt i enlighet med de förutsättningar som lades fast i statsmakternas beslut och att exportfrämjandet är av stor betydelse som instrument i närings- och handelspolitiken. Regeringen förutser att insatser för att stärka exportfrämjandet regionalt och lokalt intensifieras. Den av regeringen föreslagna anslagsnivån uppnås genom att överförs från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Härutöver tillförs anslaget för Marknadsplats samt för IT-satsningar (enligt ovan). Beräkning av anslaget 1999 Tusental kronor Anslag 1998 127 656 Pris- och löneomräkning - Resursförstärkning avseende Marknadsplats 12 000 Resursförstärkning avseende IT-användning 10 000 Överföring från UO 19 Regional utjämning och utveckling 8 000 Förslag 157 656 E3 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Tabell 7.3 Tusental kronor 11 741 1999 Förslag 5 255 2000 Beräknat 1 199 1 Varav 2 600 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. AB (AB SEK) ägs till hälften av staten och till hälften av affärsbanker. Verksamheten syftar främst till att tillhandahålla medellånga och långa exportkrediter till företag i . Anslaget disponeras för ersättning till AB SEK för eventuellt underskott utgörande skillnaden mellan intäkter och kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. Villkoren för krediterna följer den överenskommelse om statligt stöd vid exportkreditgivning som biträtt inom ramen för , den så kallade consensus- överenskommelsen. AB SEK bedriver upp- och utlåning för statsstödda krediter i en särskild, avgränsad del av verksamheten och redovisar dem i särskild balans- och resultaträkning. Anslaget omfattar även kostnader för räntestöd till finansiering av export av fartyg, en stödform som upphörde , och kostnader för vissa förmånliga krediter till , dock enbart åtaganden som gjorts t.o.m. . I den redovisning av anslagsbelastningen, som AB SEK gör , särredovisas de ovan nämnda delposterna. Statens ersättning till AB SEK, liksom AB SEK:s skyldighet att redovisa medel till staten, regleras i ett avtal från . Utredningen om det statsstödda exportfinansieringssystemet Staten och exportfinansieringen (SOU 1998:23) överlämnande sitt betänkande till regeringen . Betänkandets förslag avser bl.a. två viktiga frågor som berör AB SEK, dels ägarfrågan, som avser en eventuell förändring av det privata ägandet, dels hanteringen av de statsstödda exportkrediterna. Regeringen har inlett diskussioner med de övriga ägarna om ägandet i bolaget. Övriga förslag i betänkandet som berör AB SEK, inklusive hanteringen av de statsstödda exportkrediterna, bereds . Regeringens överväganden SEK:s verksamhet vad gäller statsstödda krediter var relativt begränsad till följd av ränteläget, som gjorde krediter i marknadssektorn mer attraktiva. Volymen av nya krediter var lägre och utfallet på den totala statsstödda portföljen sämre än . Årets resultat, ett överskott på , var dock det näst bästa någonsin för de statsstödda krediterna. Anslagsbelastningen hänförs uteslutande till kostnader för vissa förmånliga krediter till . Kostnaderna minskar i takt med att dessa åtaganden upphör. I det övriga statsstödda systemet redovisar AB SEK ett överskott, staten tillgodo. Såväl för som för de närmast följande budgetåren förutses överskott i verksamheten. Slutsatser Regeringen anser att det fortsatt är viktigt att svenska företag har tillgång till statsstödda exportkrediter. Om ränteläget ändras, kan utnyttjandet av dessa krediter öka i omfattning. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 11 663 Anslagsminskning -6 504 Pris- och löneomräkning 96 Förslag 1999 5 255 Anslagsbelastningen för uppskattas bli ca . Detta belopp inkluderar de som fördes över från anslaget E 3 på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. Anslagsnivån baseras på regeringens långsiktiga beräkning av medelsbehovet. Ytterligare medel föreslås tillföras verksamheten och de närmast följande åren i tilläggsbudget. E4 Investeringsfrämjande Tabell 7.4 Tusental kronor 59 019 1999 Förslag 46 941 2000 Beräknat 47 789 1 2001 Beräknat 48 696 2 1 Motsvarar 46 941 tkr prisnivå 2 Motsvarar 46 941 tkr prisnivå Delegationen för utländska investeringar i (Invest in , ), är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder. Delegationen bedriver verksamhet i samt i och genom egen utlandsrepresentation samt genom elva representationskontor i prioriterade länder i , och . Verksamheten finansieras dels via anslag, dels med bidrag från så kallade partners i projektverksamheten samt avgifter från deltagare i projektet . uppgick bidrag och avgifter till totalt . Anslagssparandet var för totalt . Bakgrunden till behållningen är att verksamheten huvudsakligen var inriktad på att bilda myndigheten, varvid endast förbrukades av det tidigare reservationsanslaget A5 Investeringsfrämjande (1995/96). Verksamheten kom successivt i gång men avsaknaden av kostnader för internationella sökprocesser samt länderverksamhet, som successivt startats , förklarar det anslagssparande som uppstått /96. För prognostiseras utgifterna inom anslaget till ca , främst som följd av intensifierade internationella marknadsföringsaktiviteter. Anslagssparandet beräknas härmed minska till ca . Regeringens överväganden Resultatbedömning Utländska direktinvesteringar främjar konkurrens och tillför ny kompetens, ny teknologi samt nytt kapital, vilket är grundläggande för att säkra sysselsättning och uthållig ekonomisk tillväxt. Mot denna bakgrund anser regeringen att främjandet av utländska direktinvesteringar i är av mycket stor vikt.