prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Alla de skatter som debiteras på kontot summeras till en total fordran på den skattskyldige, eller skuld i sådana fall den skattskyldige t.ex. har moms att återfå. När betalning sker till skattekontot avräknas beloppet mot det totala saldot på skattekontot och inte som tidigare mot de enskilda skatteslagen. Det innebär att om en fordran eller skuld uppkommer på kontot till följd av för stora eller för små betalningar så hänförs inte sådana saldon till bestämda skatteslag utan redovisas hos RSV som betalningsdifferenser. Reglering av sådana saldon sker successivt när skattedebiteringar sker på kontot eller om återbetalning sker. Som framgår av tabell 3.5 fanns vid utgången av 1998 positiva betalningsdifferenser om totalt . Enligt RSV:s bedömning är mellan av differensen att hänföra till fyllnadsbetalningar från fysiska personer som gjorts . Resterande belopp avser bl.a. moms som skattskyldiga har att återfå och som återbetalas följande månad samt för sent inkomna deklarationer. Detta innebär att i realiteten är betalningsdifferensen att hänföra till något av skatteslagen inkomstskatt, moms och vad gäller oregistrerade deklarationer även arbetsgivaravgifter, och för dessa skatteslag ger därmed inte den redovisning som sker i tabellen ovan avseende 1998 full jämförbarhet . Arbetsgivaravgifter Arbetsgivaravgifterna har successivt ökat med från till . Ökningen har varit ca . Den ökning som skett av avgiftsnivån har varit liten, , och förklarar bara en marginell del av ökningen. I huvudsak är den, liksom fysiska personers skatter, hänförlig till en större total lönesumma i landet. Mervärdesskatt Mervärdesskatten har ökat med ca mellan /94 och 1998. I likhet med vad som gäller för fysiska personers skatter förklaras de förändringar som skett mellan av regeländringar. Dessa har inneburit ändrade tidpunkter för betalning av skatten och nya regler för uppbörd bl.a. i samband med EU-inträdet 1995. Detta innebär att den underliggande utvecklingen av mervärdesskattebetalningarna har varit mer kontinuerlig än vad tabellen ger intryck av. redovisas en ökning av mervärdesskatten med i tabellen ovan, jämfört med . Som framgår av avsnittet om skattekontot ingår dock i posten betalningsdifferenser oreglerade kontosaldon som avser mervärdesskatt. Vissa av dessa är överskott på skattekonton som beror på skatt som skall återbetalas till skattskyldiga. Någon exakt jämförbarhet föreligger därför inte mellan 1998 och . Övriga skatter på varor och tjänster samt tullavgifter Mellan 1993/94 och ökade övriga skatter på varor och tjänster samt tullavgifter med nästan . Därefter har de årliga ökningarna varit mindre och uppgår för hela femårsperioden till totalt . Mellan vissa skatteslag har dock förändringar inträffat. skedde t.ex. en breddning av basen och höjning av skattesatserna för miljö- och energiskatter samt en höjning av fordonsskatten. Utjämningsavgifter för kommuner och landsting De utjämningsavgifter som vissa kommuner och landsting erlägger, och som redovisas av RSV, motsvaras av bidragsutbetalningar med ungefär samma belopp till kommuner som är berättigade till sådana bidrag. Utbetalningarna redovisas i statens resultaträkning som transfereringar tillsammans med de generella statsbidrag som utbetalas till kommuner och landsting. Dessa utbetalningar kommenteras i avsnitt 3.8. Övrigt Det största enskilda beloppet i posten är inlevererade överskott från som ingår med . Därutöver innehåller posten stämpel- och egendomsskatter m.m. Obetalda skatter och avgifter Under budgetåren 1994/95 har den beloppsmässiga volymen av sådana obetalda fordringar som lämnat till () för indrivning legat mellan . Efter betalningar och återkallanden har den slutliga, årliga s.k. uppbördsförlusten stannat vid mellan 5 6 miljarder . Detta motsvarar av den totala årliga uppbörden. Det nominella värdet av de ackumulerade utestående fordringar som skatteförvaltningen överlämnat till KFM för indrivning, och som inte är preskriberade, uppgick vid utgången av 1998 till enligt RSV:s årsredovisning. Preskription sker normalt men tiden kan förlängas när vissa förutsättningar är uppfyllda. av fordringarna avser gäldenärer som försatts i konkurs eller där konkursförfarande pågår. Efter utredning har RSV bedömt det verkliga värdet av fordringarna till vilket är den fordran RSV redovisar i balansräkningen. Förlusten avseende ej preskriberade fordringar har därmed bedömts vara . 3.8 Transfereringar och bidrag Tabell 3.6 Transfereringar och bidrag 1993/ 1998 1997 1996 1994/95 1993/94 Social- försäkring 293 197 284 449 289 176 299 978 275 701 Arbets- marknad 70 114 75 877 72 506 80 258 63 071 Bistånd och invandring 14 173 14 408 14 168 20 366 16 945 Övrigt 195 076 175 330 169 207 132 138 159 205 Summa 572 560 550 064 545 057 532 560 514 922 Ovan visas utvecklingen av transfereringar och bidrag från och med /94 till och med . Nedan redovisas de fyra delområdena närmare och kommenteras kortfattat. På grund av omläggning från budgetår till kalenderår 1996 saknas perioden 1/7 31/12 1995 eftersom det är 12-månadersperioder som jämförs. Tabell 3.7 Socialförsäkring Miljoner kronor 1998 1997 1996 1994/95 1993/94 Ersättning vid ålderdom 164 858 162 618 161 172 156 406 142 364 Ersättning vid sjukdom o handikapp, förtids- pension, vårdbidrag 84 346 80 769 83 622 89 943 86 073 Stöd till barnfamiljer 43 993 41 062 44 382 53 449 47 264 Summa 293 197 284 449 289 176 299 798 275 501 /95 till 1997 skedde en successiv minskning av kostnaderna för socialförsäkringen från till . har denna utveckling brutits och kostnaderna har ökat med (). Under hela den redovisade perioden /94 till 1998 har den totala ökningen varit (6,). Hela ökningen är hänförlig till ökade pensionskostnader (22,) medan kostnaderna för övriga försäkringsformer totalt sett minskat något. De ökade pensionskostnaderna beror dels på ett ökat antal pensionärer, dels på att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet. Av kostnadsökningen är hänförlig till ökade pensionskostnader. Ökningen av stödet till barnfamiljer med är till större delen hänförlig till höjningen av barnbidraget per barn och månad. Inom området ersättning vid sjukdom etc. förklaras hela ökningen med av ökade kostnader för sjukpenningen. Denna ökning beror i sin tur på ett ökat antal sjukdagar kombinerat med att den sjuklöneperiod som arbetsgivaren ansvarar för förkortades från 28 . Vidare höjdes ersättningsnivån för sjukpenning från till . Arbetsmarknad Tabell 3.8 Arbetsmarknad Miljoner kronor 1998 1997 1996 1994/95 1993/94 Arbetslöshets- ersättning inkl. KAS 34 138 38 303 39 191 41 679 44 507 Arbetsmark- nadspolitiska åtgärder 29 384 28 739 27 448 32 474 11 351 Bidrag till 4 456 4 424 4 516 4 900 4 934 Lönegarantier m.m. 2 136 4 410 1 351 1 204 2 279 Summa arbetsmarkna d 70 114 75 876 72 506 80 258 63 071 Utvecklingen med dämpad konjunktur och minskad efterfrågan på arbetskraft under 1990- talets första hälft ledde till att kostnaderna för olika former av stöd till arbetsmarknaden kulminerade /95 då de nådde . Därefter har kostnaderna med vissa svängningar successivt reducerats och har sjunkit med till . Den minskning som skett med förklaras till stor del av att sysselsättningen ökat med cirka 57 000 personer som de s.k. långtidsinskrivna arbetslösa minskat. låg dock arbetslösheten länge på en hög nivå och den ytterligare minskning av kostnaderna som ändå skett förklaras främst av olika regelförändringar . Som exempel kan främst nämnas lägre ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen och skärpta ersättningsregler för deltidsarbetande. Men även t.ex. högre egenavgifter för arbetsgivare för att anlita praktikanter enligt reglerna för arbetsplatsintroduktion () och mindre gynnsamma villkor för s.k. utbildningsvikariat har medfört att statens kostnader har minskat. Hela kostnadsminskningen 1998 förklaras av att kostnaderna för arbetslöshetsersättningen och för den statliga lönegarantin har minskat med tillsammans . Bland övriga cirka 20-talet former för stöd och bidrag förekommer både ökade och minskade kostnader. Bland annat har kostnaderna för arbetsmarknadsutbildning ökat med . Men har t.ex. kostnaderna för arbetslivsutveckling (ALU) minskat lika mycket och sammanlagt ligger kostnaderna för de övriga stödformerna på oförändrad nivå jämfört med . Bistånd och invandring Tabell 3.9 Bistånd och invandring Miljoner kronor 1998 1997 1996 1994/95 1993/94 Bidrag via SIDA 7 739 8 084 7 298 7 603 6 714 Bidrag via UD 3719 4 196 3731 4 548 4 728 Bidrag till invandring 1 812 2 129 3138 8 215 5 503 Summa Bistånd och Invandring 14 173 14 408 14 168 20 366 16 945 Under den ovan redovisade femårsperioden /94 till 1998 nådde kostnaderna för bistånd och invandring en topp /95 då de uppgick till . Följande år sjönk kostnaderna till vilket är den nivå som de därefter bibehållit. Övrigt Tabell 3.10 Övriga transfereringar och bidrag Miljoner kronor 1998 1997 1996 1994/95 1993/94 Generella bidrag och utjämnings- bidrag till kommuner och landsting 96 171 86 683 77 778 46 417 47 537 avgift till EU 21 210 21 057 18 456 7 348 (varav avgift till Europeiska Invest.banken) 0 876 1 681 974 Studiestöd/ avskrivning av låneford. 18 283 13 338 9 368 10 345 8 241 Avsättning till premiereserven 11 366 Räntebidrag 10 814 20 804 30 715 33 758 43 930 Stöd till jordbruk 8 558 8 164 7 216 5 913 9 656 Bidrag inom skolväsendet 4 029 3 114 1 864 2 008 1 864 Bidrag till folkbildning 2 418 2 357 2 468 2 374 6 984 Bidrag till nä- ringslivet m.m. via 1 873 1 530 3 172 2 271 2 470 Bidrag till in- vesteringar i infrastruktur 1 480 1 819 1 413 1 727 2 222 Övrigt 18 874 16 464 16 757 19 977 36 301 Summa 195 076 175 330 169 207 132 138 159 205 Vad gäller de övriga transfereringar och bidrag som sammanfattas ovan har kostnaderna för dessa ökat med totalt /94 till 1998. Denna förändring är dock ett netto av såväl väsentliga höjningar som minskningar av en handfull poster som t.ex. EU-avgiften, som uppgick till , har tillkommit . I bilaga 1.4 redovisas avgifter till och bidrag från EU. Även en väsentlig del av kostnadsökningen med är ett netto av främst fyra större förändringar som kan sammanfattas enligt följande (miljarder kronor): Bidrag till kommuner och landsting + 9,5 Avsättning till premiereserven + 11,3 Räntebidrag - 10,0 Studiestöd inkl. avskrivning av lånefordringar + 4,9 Summa + 15,8 Av bidragen till kommuner och landsting på totalt 96 miljarder avser drygt 21 miljarder s.k. utjämningsbidrag. Denna utgift motsvaras av en inkomst på ungefär samma belopp som erhålls från de kommuner och landsting som enligt särskilda regler har skyldighet att erlägga utjämningsavgift. Inkomsten från avgiften redovisas i resultaträkningen som skatteinkomst. Resterande bidrag på utgörs av generella stadsbidrag varav kommuner erhåller och landstingen . Ökningen av bidragen till kommuner och landsting förklaras bl.a. av de extra medel som anvisats för att värna om kvaliteten i skola, vård och omsorg. Avsättningen till premiereserven har tillkommit i resultaträkningen för staten. Den gjordes dock även men redovisades då som ansvarsförbindelse och inte som kostnad. 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4.1 Konsoliderad resultaträkning I resultaträkningen redovisas intäkter och kostnader som genererats . Skatteintäkter m.m. som utgör merparten av statens inkomster redovisas dock enligt kassamässiga principer, dvs. med de belopp som faktiskt inbetalats . Kostnaderna uppkommer i den statliga verksamheten främst i de stora bidrags- och försäkringssystem som staten hanterar, t.ex. socialförsäkringssystemet. Även dessa transfereringar redovisas kassamässigt då avräkningen mot statsbudgeten sker på kassamässiga grunder. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av varor och tjänster och bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En begränsad del av intäkterna kommer även i form av bidrag, t.ex. från AP-fonderna. De resultatposter som är speciella för statens resultaträkning kommenteras nedan. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning för de kostnader som staten via myndigheterna har haft för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra former av ersättningar kan t.ex. utgöras av intäkter som uppkommit i samband med försäljning av anläggningstillgångar. Intäkter av bidrag Staten erhåller även intäkter från icke-statliga organisationer som inte är relaterade till utförda prestationer. Det kan t.ex. vara överföring av medel från AP-fonderna till pensionssystemet för att finansiera pensionsutbetalningarna när dessa inte täcks av influtna ATP-avgifter. Andra bidrag kan exempelvis vara intäkter från EU. Transfereringar och bidrag Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar från statsbudgeten till olika mottagare. Transfereringar och bidrag kännetecknas av att staten, eller myndigheterna, inte erhåller någon motprestation. Detta gäller t.ex. barnbidrag och pensioner. I vissa fall kan dock transfereringarna vara förknippade med villkor. Detta gäller t.ex. utbildningsbidrag där kravet är att mottagaren genomför någon form av utbildning. Tabell 4.1 Konsoliderad resultaträkning Miljoner kronor Not 1998 1997 Intäkter Skatter m.m. 1 743 863 676 240 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2 43 071 50 780 Intäkter av bidrag 3 48 264 45 851 Summa intäkter 835 198 772 871 Transfereringar och bidrag 4 572 560 550 064 Intäkter efter avdrag för transfereringar och bidrag 262 638 222 807 Kostnader för statens egen verksamhet Kostnader för personal 5 67 196 69 025 Kostnader för lokaler 6 10 839 9 828 Övriga driftkostnader 7 63 913 60 289 Avskrivningar 8 15 077 11 129 Summa kostnader för statens egen verksamhet 157 025 150 271 Resultat före finansiella poster 105 613 72 536 Finansiella intäkter och kostnader Resultat av andelar i dotter- och intresseföretag 9 14 914 11 909 Finansiella intäkter 10 78 536 66 333 Finansiella kostnader 11 222 460 176 178 Summa finansiella poster -129 010 -97 636 Årets underskott -23 397 -25 100 Kommentarer till resultaträkningen Resultaträkningen visar ett underskott på vilket är en marginell förbättring jämfört med . De totala intäkterna 1998 (inklusive finansiella intäkter) uppgick till . Diagram 4.1 Statens intäkter 1998 Inom parentes anges motsvarande värden för redovisningsperioden . Skatteinkomsterna uppgick till varav avser arbetsgivaravgifter, skatter och avgifter från fysiska och juridiska personer och mervärdesskatt. Intäkter av skatter ökade med jämfört med . Ökningen hänförs främst till skatter och avgifter för fysiska personer. Arbetsgivaravgifterna och inkomstskatterna för juridiska personer har också ökat. Av arbetsgivaravgifterna 1998 avser avgifter som avsatts till premiereserven. uppgick intäkter av avgifter och andra ersättningar till vilket innebär en minskning med nästan jämfört med . Förändringen kan främst hänföras till minskade intäkter från försäljning av bolagsaktier jämfört med föregående år då försäljningen av Nordbanken och inbringade ca . EU-bidragen är omklassificerade och återfinns under intäkter av bidrag. Föregående år redovisades de som intäkter av avgifter och andra ersättningar. Intäkter av bidrag avser till största delen de medel från AP-fondens avkastning som måste tillskjutas när ATP-avgifterna inte räcker till för utbetalning av allmän tilläggspension. Ökningen på från föregående år kan bl.a. hänföras till EU-bidrag som ökat med ca . Diagram 4.2 Statens kostnader 1998 Kostnaderna för transfereringar och bidrag uppgick till 1998, en ökning med jämfört med . De största enskilda transfereringarna avser skatteutjämningsbidrag och statsbidrag till kommuner och landsting samt ålderspensioner inklusive ATP . Bland transfereringarna förekommer både minskningar och ökningar mellan åren. En förändring från föregående år är att avsättning till premiereserven på redovisas i resultaträkningen, vilket förklarar en del av ökningen. Andra stora ökningar avser kostnaden för statsbidrag till kommuner och landsting som ökat med till och studiestöd och avskrivningar av lånefordringar som ökat med till . De utjämningsbidrag som utbetalats till kommuner och redovisas som transfereringar uppgick till och motsvaras på inkomstsidan av den kommunala utjämningsavgiften som redovisas under uppbördsinkomster. Ålderspensioner inklusive ATP ökade med . Arbetslöshetsersättning inklusive kontant arbetsmarknadsstöd minskade däremot med . Likaså minskade räntebidragen med . Kostnaderna för statens egen verksamhet avser personal, lokaler, övrig drift samt avskrivningar och uppgick till 1998 vilket är en ökning med nästan jämfört med . Personalkostnaderna minskade med . Minskningen hänförs bland annat till försvarsmakten som dragit ner på personal. Antalet anställda inom staten har minskat . Underlaget för eliminering av statens egna arbetsgivaravgifter har också förbättrats, vilket bidragit till minskningen. Lokalkostnaderna ökade med . Ökningen kan hänföras till flera olika myndigheter. Driftskostnaderna ökade med . och har ökat sina driftskostnader för varor och materiel med vardera . Avskrivningarna ökade med . Den främsta orsaken är att Försvarsmakten gjort en nedskrivning på ett för högt värderat reservdelslager och att och färdigställt ytterligare vägar och järnvägsanläggningar. De finansiella intäkterna hänförbara till stats- skulden ökade med . Det var främst ränteintäkterna avseende upplåning i svenska kronor som ökade. De finansiella kostnaderna hänförbara till statsskulden ökade med nästan . Det var främst orealiserade valutaförluster som uppkommit vid omvärdering av upplåningen i utländsk valuta som ökade. Valutaförlusterna har ökat till följd av kronans försvagning . Likaså har de kursförluster som genererats av större byten och uppköp av obligationer ökat. Resultat från andelar i dotterföretag ökade med , vilket sammantaget kan hänföras till flera olika bolag däribland där statens ägarandel ökade från till . 4.2 Konsoliderad balansräkning I balansräkningen redovisas i sammandrag värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per . I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i bilaga 1.4. De balansposter som är specifika för staten kommenteras nedan. Beredskapslager för beredskapssyften kan omfatta t.ex. livsmedel, läkemedel, fordon, medicinsk utrustning och krigsmateriel. Beredskapslager innehas av ett flertal myndigheter som t.ex. , och Försvarsmakten. Depositioner Deponerade medel finns främst hos länsstyrelserna, , och de Allmänna advokatbyråerna. De kan t.ex. utgöras av hyror som deponerats av hyresgäster i samband med en pågående tvist med en fastighetsägare. Periodavgränsningsposter Periodavgränsningsposter avser tillförda fordrings- respektive skuldposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som rätteligen hör till räkenskapsåret. De består av upplupna och förutbetalda intäkter och kostnader och av upplupna och oförbrukade bidrag. Exempel på en upplupen kostnad är semesterlöneskuld för anställda. Ansvarsförbindelser Med ansvarsförbindelser avses garantiåtaganden och andra större framtida åtaganden som inte redovisats som skuld i balansräkningen. Skuldbokföring av ansvarsförbindelser skall dock ske så snart det är sannolikt att ersättning kommer att betalas ut och beloppet kan fastställas med rimlig sannolikhet. Statens ansvarsförbindelser utgörs främst av kreditgarantier, t.ex. bostadskrediter och bankstöd. Under ansvarsförbindelser ingick 1997 även en beräknad skuld för tjänstepensioner till statligt anställd personal, pensionärer samt övrig före detta anställd personal. har skulden för statens tjänstepensioner skuldbokförts och återfinns under avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. Ännu ej invärderade tillgångar har Försvarsmakten värderat och redovisat som tillgång krigsmateriel och förbrukningsmateriel uppgående till . Försvarets myndigheter har haft dispens från invärdering av dessa tillgångar till och med . återstår dock delar att invärdera. I balansräkningen redovisas inte heller värdet av olika typer av nationaltillgångar som t.ex. museisamlingar, bibliotek och nationalparker, frånsett till ringa belopp, se not 31 . Principdiskussion om värdering av tillgångar En svårighet med att redovisa tillgångar är att värdera dessa. Värderingen i bokslutet baseras på anskaffningsvärdet vilket innebär att hänsyn inte tas till inflation, prisförändringar och teknologisk utveckling. Svårigheten är att värdera äldre tillgångar såsom exempelvis infrastruktur, där investeringar skett . Anskaffningsvärdet motsvarar knappast den förmögenhet som tillgångarna representerar. Kulturföremål är också svåra att värdera eftersom det i praktiken oftast saknas kunskap om anskaffningsvärdet. Värdet är förmodligen heller inte relevant eftersom kulturföremål snarare ökar än minskar i värde. Av denna anledning finns det tillgångar som inte omfattas av kravet att de skall redovisas i balansräkningen. Detta gäller mark, byggnader och fast egendom i övrigt som främst har ett kulturhistoriskt värde samt museiföremål som normalt inte omsätts på en marknad. Dessa tillgångar får redovisas, men det finns inte något generellt krav. Emellertid kan regeringen i ett regleringsbrev begära att enskilda myndigheter skall redovisa kulturföremål som tillgångar, vilket i sådana fall innebär att de ingår i balansräkningen. Tabell 4.2 Konsoliderad balansräkning Miljoner kronor TILLGÅNGAR Not Omsättningstillgångar Kassa, bank m.m. 12 4 946 3 271 Värdepapper och andelar 13 10 766 16 562 Kundfordringar 14 3 101 2 852 Övriga fordringar 15 17 374 15 511 Pågående arbeten 16 520 3 977 Varulager och förråd 17 1 632 9 096 Förskott till leverantörer 18 13 594 14 319 Fastigheter 19 44 48 Summa omsättningstillgångar 51 977 65 636 Periodavgränsningsposter 20 41 175 45 598 Utlåning 21 119 269 109 125 Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag 22 130 545 121 460 Obligationer och andra värdepapper 23 5 932 3 276 Andra långfristiga fordringar 24 6 912 2 179 Summa finansiella tillgångar 143 389 126 915 Beredskapslager 25 71 625 2 371 Pågående nyanläggningar 26 25 148 11 728 Tekniska anläggningar, maskiner 27 11 259 11 980 Övriga anläggningar, transportmedel, inventarier 28 20 210 18 877 Byggnader 29 22 141 22 679 Förbättringsutgifter på annans fastighet 30 1 100 681 och annan fast egendom 31 10 267 10 269 Statliga vägar 32 61 340 66 175 Järnvägsanläggningar 33 48 877 47 005 Summa materiella tillgångar 271 967 191 765 Immateriella tillgångar 34 1 048 762 Summa anläggningstillgångar 416 404 319 442 628 825 539 801 SKULDER OCH EGET KAPITAL Not Kortfristiga skulder Leverantörsskulder 35 12 818 11 221 Depositioner 36 862 539 Övriga skulder 37 18 890 17 810 Förskott från kunder 38 570 3 139 Summa kortfristiga skulder 33 140 32 709 Periodavgränsningsposter 39 106 631 108 552 Depositioner 40 72 842 Andra långfristiga skulder 41 29 231 22 579 Summa långfristiga skulder övrigt 29 303 23 421 1 083 436 1 040 005 Lån utomlands 362 525 385 668 Summa statsskulden 1 445 961 1 425 673 Summa långfristiga skulder 1 475 264 1 449 094 Summa skulder Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 43 116 149 4 830 Övriga avsättningar 44 51 929 35 207 Summa avsättningar 168 078 40 037 Nettoförmögenhet 45 -1 154 288 -1 090 591 SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 628 825 539 801 Ansvarsförbindelser 46 667 703 772 348 Kommentarer till balansräkningen Statens totala tillgångar uppgår till och statens totala skulder och avsättningar till . Under ökade de redovisade tillgångarna med , skulderna med och avsättningar ökade totalt med . Statens nettoförmögenhet minskade därmed med . Detta beror huvudsakligen på att avsättningar för statens tjänstepensioner gjorts med och att statsskulden ökat med . har dock tillgångarna ökat till stor del beroende på att Försvarsmakten värderat och redovisat beredskapslager med .