prop · GM0387 · 1999-01-01 00:00:00 — Fjortonde punkten har ändrats till följd av att ett uttaxeringsansvar för delägare i ömsesidiga bolag inom de i lagen angivna begränsningarna skall förutsätta bestämmelser om detta i bolagsordningen (se 1 kap. 7 §). Reglerna är en följd av att äldre bestämmelser i 13 kap. om uttaxeringen har slopats. Föreskrifterna skall vara så tydliga att de kan ligga till grund för ett exekutivt förfarande. I bolagsordningen bör därför regleras i vilka närmare situationer ansvaret skall träda in, vilka försäkringar som ansva- ret skall avse, till vilket belopp som ansvaret kan göras gällande, i vad mån och hur en delägares brist skall täckas av en annan delägare och hur uttaxeringen närmare skall genomföras. Bolagsordningen bör ange om ansvaret skall gälla i konkurs och hur det i så fall skall fullgöras. Sextonde punkten har lagts till som en konsekvens av att reglerna om fördelning av tillgångar efter upplösning av ömsesidiga försäkringsbolag skall regleras i bolagsordningen (se 14 kap. 14 §). Även i detta fall är det viktigt att föreskrifterna är tillräckligt klara och fullständiga. Sådana fö- reskrifter som punkten skall innehålla måste även vara förenliga med bestämmelserna om att en delägare inte otillbörligt får gynnas på andra delägares bekostnad (se vidare 9 kap. 19 §). Artonde punkten har ändrats på grund av att ordningen med ränta på garantikapital har tagits bort. Ändringen kommenteras i avsnitt 9.2. 2 kap. 13 § En ändring har gjorts i fjärde stycket. Den innebär att avtalat garantika- pital skall vara inbetalt i sin helhet för att bolaget skall få registreras. Som en följd av denna ändring har bestämmelsen om skriftliga förbindel- ser på belopp som inte betalats slopats. Motiven för ändringen kommenteras i den allmänna motiveringen, av- snitt 9.2. 2 kap. 17 § Paragrafen reglerar sådana tillskott av garantikapital som görs under rörelsens gång (se 1 kap. 8 §). Bestämmelserna har kompletterats i förhållande till lagrådsremissen (se den allmänna motiveringen, avsnitt 9.2). Upptagande av garantikapital under rörelsens gång skall enligt första stycket registreras. En registrering skall förutsätta att hälften av avtalat garantikapital har betalats. I likhet med nyemission av aktiekapital föreskrivs att garantikapital skall anses upptaget när registrering har skett. I stycket har även intagits bestämmelser om tidsfrister för anmälan av registrering av garantikapitalet och betalning av återstående del av kapitalet. I nya andra stycket regleras återbetalning av inbetalda tillskott om registrering inte sker. En återbetalning aktualiseras alltså om anmälan för registrering inte lämnas inom föreskriven tid samt om anmälan återkallas eller registrering vägras av . Om återbetalning av garantikapital när det inte längre behövs för rörelsens ändamålsenliga bedrivande finns bestämmelser i 1 kap. 8 §. Angående förutsättningarna för att räkna in tillskott av garantikapital i kapitalbasen, se 7 kap. 22 och 24 §§. 3 kap. Aktier, aktiebrev och aktiebok m.m. i försäkringsaktiebolag I kapitlet har 2 och 2 d §§ om prövningen av förvärvare av kvalificerat innehav i försäkringsaktiebolag justerats. Vidare har 3, 4 och 6 §§ ändrats med anledning av att försäkringsaktiebolag enligt 5 kap. ges tillfälle att använda vissa nya finansieringsformer. 3 kap. 2 och 2 d §§ Ändringarna motsvarar den ändring som gjorts i 2 kap. 3 § femte stycket 2 om prövning av kvalificerade ägare i samband med beviljande av kon- cession. Ändringarna kommenteras under denna paragraf. 3 kap. 3 § Femte stycket har ändrats med anledning av att skadeförsäkringsaktie- bolag och livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst skall kunna ge ut konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till ny- teckning. Med den gjorda ändringen överensstämmer paragrafen i sak med 3 kap. 3 § aktiebolagslagen. 3 kap. 4 § I första stycket har en ny tredje punkt tillkommit som en följd av att vinstutdelande försäkringsaktiebolag skall kunna ge ut konvertibla skul- debrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Av samma anledning har femte stycket kompletterats. Paragrafen överens- stämmer efter ändringarna i sak med 3 kap. 4 § aktiebolagslagen. 3 kap. 6 § Första och andra styckena har ändrats som en följd av att vinstutdelande försäkringsaktiebolag skall kunna ge ut konvertibla skuldebrev och skul- debrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Paragrafen överens- stämmer efter ändringarna i sak med 3 kap. 6 § aktiebolagslagen. Ökning av aktiekapitalet i försäkringsaktiebolag genom nyemission eller fondemission De ändringar som har gjorts i detta kapitel avser 1, 5 och 8 §§. 4 kap. 1 § Genom ändringen i första stycket öppnas en möjlighet att göra fondemis- sion i livförsäkringsaktiebolag som enligt villkoren i bolagsordningen får dela ut vinst (se 12 kap. 2 §). I den mån ett livförsäkringsaktiebolag inte får dela ut vinst är fondemission förbjuden på samma sätt som . 4 kap. 5 § Första stycket har ändrats som en följd av att vinstutdelande livförsäk- ringsaktiebolag och skadeförsäkringsaktiebolag skall kunna ge ut kon- vertibla skuldebrev. Paragrafen överensstämmer efter ändringarna i sak med 4 kap. 2 § aktiebolagslagen. 4 kap. 8 § I tredje stycket har en felaktig hänvisning justerats. Ändringen är ny i förhållande till lagrådsremissen. I kapitlet, som fått en ny rubrik, har uttryckliga bestämmelser om försäk- ringsbolagens upplåningsmöjligheter tagits in i 1 §. Enligt 2 § tillåts för- säkringsaktiebolag att använda vissa nya finansieringsformer som står till buds för aktiebolag i allmänhet. Det gäller upplåning mot konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Dessa ändringar berör såväl skadeförsäkringsaktiebolag som sådana livförsäkringsaktiebolag som enligt villkor i bolagsordningen får dela ut vinst. Genom en ändring i 18 § får vinstandelslån inte bara användas i skadeförsäkringsbolag utan också av sådana livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst. I övrigt har 3 17 §§ tillkommit med anledning av de nya finansierings- formerna. Slutligen har nuvarande 2 § om emissionsprospekt överförts till en ny 19 § och anpassats med hänsyn till ändringarna avseende kon- vertibla skuldebrev och vinstandelslån. Bestämmelserna, som kommente- ras närmare under varje paragraf, motsvarar i allt väsentligt gällande bestämmelser i aktiebolagslagen. 5 kap. 1 § I paragrafen, som är ny, regleras försäkringsbolagens möjligheter att ta upp eller ta över penninglån (upplåning). Paragrafen gäller såväl försäk- ringsaktiebolag som ömsesidiga försäkringsbolag. Bestämmelserna inne- bär att upplåning endast får ske inom vissa ramar. Som framhållits i allmänmotiveringen (avsnitt 8.6.1) kan i vissa fall en upplåning, som i och för sig är tillåten enligt paragrafen, kräva tillstånd som bank- eller kreditgivningsverksamhet. Bestämmelsen är inte avsedd att ändra gällande rätt i detta avseende. Gränsdragningen av försäkrings- bolagens verksamhet gentemot annan finansiell rörelse skall alltså som tidigare prövas med hänsyn till förbudet mot försäkringsfrämmande verksamhet i 1 kap. 3 §. I sammanhanget kan också erinras om att det för skuldsättning genom att ge ut vissa finansiella instrument finns särskilda bestämmelser i 7 kap. 17 b §. Av första stycket följer att ett upptagande eller övertagande av pen- ninglån måste vara förenligt med de begränsningar som anges i andra stycket. En upplåning i strid med dessa begränsningar förutsätter dispens enligt fjärde stycket. I andra stycket regleras för vilka ändamål upplåning får ske samt vil- ken omfattning upplåningen kan ha. Som en allmän begränsning gäller att upplåningen skall vara motiverad av den bedrivna försäkringsrörelsen samt av ringa betydelse med hänsyn till rörelsens omfattning och kapitalbas. Tredje stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller av regeringen utsedd myndighet att meddela närmare föreskrifter om tillämpningen. Sådana föreskrifter kan bl.a. avse vilka gränser som bör iakttas för att upplåningen skall vara att bedöma som ringa. I fjärde stycket har tagits in en möjlighet för att medge dispens från kravet på omfattningen av upplåningen. En dispens är dock beroende av att det föreligger särskilda skäl. Det ligger i sakens natur att dispens inte kan ges om den ifrågavarande upplåningen skulle strida mot andra bestämmelser, som förbudet mot försäkringsfrämmande verksamhet i 1 kap. 3 § eller stabilitetsprincipen i 1 kap. 1 a §. Paragrafen kommenteras ytterligare i allmänmotiveringen, avsnitt 8.6.1. 5 kap. 2 § Paragrafen innehåller bestämmelser som gör det möjligt att ta upp pen- ninglån mot konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Reglerna gäller för skadeförsäkringsaktie- bolag och sådana livförsäkringsaktiebolag som enligt bestämmelser i bolagsordningen får dela ut vinst till aktieägarna. Bortsett från denna anpassning överensstämmer paragrafen med 5 kap. 1 § aktiebolagslagen. En skillnad i förhållande till aktiebolagslagen är dock att Finansinspek- tionens tillstånd krävs om skuldebrevet skall betalas med annan egendom än pengar, s.k. apportemission. 5 kap. 3 § Paragrafen innehåller bestämmelser om aktieägares rätt till företräde att teckna skuldebrev vid en kontantemission. Bestämmelserna överens- stämmer i sak med 5 kap. 2 § aktiebolagslagen. 5 kap. 4 § Paragrafen innehåller bestämmelser om emissionsbeslutet. Bestämmel- serna överensstämmer i huvudsak med 5 kap. 3 § aktiebolagslagen. Skillnaden i förhållande till aktiebolagslagen är att om emissionen kräver en ändring av bolagsordningen får emissionsbeslutet fattas av bolags- stämman först efter bolagsstämmans beslut om ändring av bolagsord- ningen. Ett beslut om emission får dock fattas innan en ändring av bolagsordningen har stadfästs, om beslutet görs beroende av att stadfäs- telse sker. 5 kap. 5 § Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som skall anges i beslutet om emission. Paragrafen ansluter nära till 5 kap. 4 § aktiebolagslagen. Till skillnad från aktiebolagslagen och i likhet med 4 kap. 8 § föreva- rande lag finns bestämmelser om att emissionsbeslutet måste ange den rätt till vinstutdelning som tillkommer de nya aktierna samt det räken- skapsår för vilket rätten till utdelning inträder. Detta överensstämmer ändå i sak med aktiebolagslagen där motsvarande skyldighet följer indirekt av 5 kap. 15 § aktiebolagslagen. I överensstämmelse med 4 kap. 8 § har den minsta tid inom vilken företrädesrätten skall utövas bestämts . 5 kap. 6 § Paragrafen slår fast att bestämmelserna i 4 kap. 3 och 4 §§ om apport och kvittningsrätt samt om revisors yttrande vid nyemission av aktier, skall gälla även vid emission av konvertibla skuldebrev. Paragrafen överens- stämmer i sak med 5 kap. 5 § aktiebolagslagen. 5 kap. 7 § Paragrafen innehåller bestämmelser om kungörelse av emissionsbeslutet och om underrättelse till aktieägarna. Bestämmelserna överensstämmer med 5 kap. 6 § aktiebolagslagen. 5 kap. 8 § Paragrafen innehåller bestämmelser om emissionsbeslutet i de fall det finns föreskrifter om teckning av visst belopp eller minimibelopp och registrering av emissionsbeslut. Bestämmelserna överensstämmer nära med 5 kap. 7 § aktiebolagslagen. Till skillnad från aktiebolagslagen och i likhet med 4 kap. 12 § förevarande lag anges, dels att om kapital- ökningen har förfallit så skall vad som kan ha inbetalts betalas tillbaka, dels att en registrering av emissionen skall förutsätta att behövliga änd- ringar av bolagsordningen har stadfästs. 5 kap. 9 § Paragrafen innehåller bestämmelser om styrelsens möjligheter att fatta beslut om emission och om avvikelse från aktieägares företrädesrätt. Bestämmelserna överensstämmer nära med 5 kap. 8 § aktiebolagslagen. 5 kap. 10 § Paragrafen innehåller bestämmelser om bolagsstämmans bemyndigande till styrelsen att fatta beslut om emission och om avvikelse från aktie- ägares företrädesrätt. Bestämmelserna överensstämmer nära med 5 kap. 9 § aktiebolagslagen. Till skillnad från aktiebolagslagen är bemyndigan- det begränsat till sådana beslut som kan fattas utan ändring av bolagsord- ningen. Någon saklig skillnad föreligger ändå inte eftersom bolagsstäm- man inte kan delegera sin rätt att besluta om ändring i bolagsordningen. 5 kap. 11 § Paragrafen slår fast att bestämmelserna i 4 kap. 6 § förevarande lag om emissionsbevis och om aktieägares företrädesrätt skall tillämpas. Para- grafen överensstämmer med 5 kap. 10 § aktiebolagslagen. 5 kap. 12 § Paragrafen innehåller bestämmelser om förfarandet vid utbyte och ny- teckning. Paragrafen överensstämmer med 5 kap. 11 § aktiebolagslagen. 5 kap. 13 § Paragrafen innehåller bestämmelser om nyteckning, om ogiltighet vid aktieteckning och om tilldelning av tecknade aktier. Paragrafen överens- stämmer med 5 kap. 12 § aktiebolagslagen. 5 kap. 14 § Paragrafen innehåller bestämmelser om betalning av tecknade aktier och om kvittning. Paragrafen överensstämmer med 5 kap. 13 § aktiebolags- lagen. 5 kap. 15 § Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av kapitalökning som uppkommer genom utbyte eller nyteckning enligt förevarande kapi- tel. Paragrafen överensstämmer med 5 kap. 14 § aktiebolagslagen. 5 kap. 16 § Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt till vinstutdelning för de nya aktierna. Paragrafen överensstämmer med 5 kap. 15 § aktiebolagslagen. 5 kap. 17 § Paragrafen upptar ett förbud mot s.k. delägardebentures. Paragrafen mot- svarar delvis äldre bestämmelser i 1 § första stycket och överensstämmer med 7 kap. 3 § första stycket aktiebolagslagen. 5 kap. 18 § Paragrafen innehåller bestämmelser om vinstandelsbevis. Paragrafen motsvarar äldre bestämmelser i 1 § andra stycket samt överensstämmer nära med 7 kap. 3 § andra stycket aktiebolagslagen. Bestämmelsen innebär till skillnad från att även andra aktiebolag än skadeförsäkringsaktiebolag får ge ut vinstandelsbevis. För livförsäkringsaktiebolag gäller detta endast om bolaget får dela ut vinst. Paragrafen har justerats på inrådan av Lagrådet. I förhållande till lagrådsremissen framgår det direkt av bestämmelsen att den gäller för försäkringsaktiebolag. I aktiebolagslagen föreskrivs att vinstandelsbeviset kan avse bolagets vinst. För att beakta livförsäkringsbolagens särskilda vinstutdelnings- regler i 12 kap. 2 § föreskrivs att lånet måste relateras till sådan vinst som kan användas för vinstutdelning. 5 kap. 19 § Paragrafen innehåller bestämmelser om emissionsprospekt. Paragrafen motsvarar äldre bestämmelser i 2 § samt överensstämmer med 5 kap. 16 § och 7 kap. 4 § aktiebolagslagen. I likhet med vad som gäller för ekonomiska föreningar krävs inte emissionsprospekt för ömsesidiga försäkringsbolags kapitalanskaffning. I kapitlet har åtskilliga ändringar gjorts. Bestämmelserna om försäkrings- tekniska avsättningar i 1 och 2 §§ har ändrats både redaktionellt och materiellt. Bestämmelserna om försäkringstekniska grunder i 3 6 §§ har upp- hävts. Nya 3 § innehåller regler om försäkringstekniska riktlinjer och för- säkringstekniskt beräkningsunderlag. I nya 4 § har tagits in en bestämmelse om beräkning av för livförsäkringar och långa skadeförsäkringar. Ett förbud för försäkringsbolag att förespegla återbä- ring som inte har grund i avtalsvillkoren har införts i 8 §. Att de försäk- ringstekniska riktlinjerna skall ges in till följer av ändringarna i 8 a §. Bestämmelserna i 9 § har justerats med hänsyn till de särskilda place- ringsregler som skall gälla för tillgångar som svarar mot villkorad återbä- ring eller fondförsäkringsåtaganden som försäkringstagaren bär risken för. Vidare har en regel i paragrafen om skyldighet att lämna viss infor- mation till utmönstrats bl.a. som en följd av att för- säkringstekniska riktlinjer skall sändas in dit. I 10 § har främst reglerna om användningen av andelar i värdepappersfonder och motsvarande utländska fonder för skuldtäckning justerats. Genom en ändring i 10 d § införs större möjligheter för försäkringsbolagen att lokalisera skuldtäck- ningstillgångar utanför EES. I och 11 a §§ har gjorts vissa närmast redaktionella ändringar i reglerna om placeringsriktlinjer och om försäkringstagarnas förmånsrätt. Bestämmelserna i 12 § om tillstånd till ställande av säkerhet har utmönstrats främst som en följd av den införda stabilitetsprincipen i 1 kap. 1 a §. I 13 § har, med undantag från kapitlets mera detaljerade placeringsregler, föreskrivits en allmän placeringsregel för tillgångar som svarar mot villkorad återbäring och fondförsäkringsåtaganden som försäkringstagarna bär risken för. Den särskilda bestämmelsen i 14 § om krav på medgivande till vissa avtal om återförsäkring har upphävts. Detsamma gäller för det generella förbudet mot nedsättning av livförsäkrings- i 15 §. Regeln i 16 § om ledningens ansvar för att anskaffning av försäkringar sker enligt god försäkringssed har tagits bort som en följd av den nya principen om god försäkringsstandard i 1 kap. 1 a §. I föreskrifterna i 17 a § om ägarbegränsningar i vissa finansiella företag har ändringar gjorts till följd av de nya överskottsreglerna för livförsäkringsbolag. Som en följd av slopande av sundhetsprincipen har justeringar gjorts i 17 b § om användning av optioner. Reglerna om kapitalbasens beräkning i 22 och 24 §§ har genomgått förändringar främst till följd av ändrade regler för hantering av överskott och för uttaxering. Vidare har bestämmelserna i 23 § om solvensmarginalen i livförsäkringsrörelse skärpts genom att underlaget för beräkningen har utvidgats och genom att rörelserisker skall beaktas i fråga om fondförsäkringsåtaganden och villkorad återbäring. Paragrafen har också kompletterats med bestämmelser om beräkning av solvens- marginal för fondförsäkringar som hämtats från upphävda fondförsäkringslagen. Det har också tagits in regler om den solvens- marginal som krävs för villkorad återbäring. Vidare har bestämmelserna i paragrafen om behandlingen av kapitalbasen vid förening av skade- och livförsäkringsrörelse inom samma juridiska person upphävts. Vissa sär- regler för fondförsäkringar har överförts från fondförsäkringslagen till 29 §. 7 kap. 1 § Genom ändringarna i första stycket har rörelsereglerna om försäkrings- tekniska avsättningar genomgått såväl redaktionella som materiella för- ändringar. I första punkten har begreppet premiereserv ersatts av de benämningar för motsvarande avsättningar som EG:s redovisningsdirektiv på försäk- ringsområdet föreskriver ( ej intjänade och kvardröjande risker i skadeförsäkringsrörelse respektive livförsäkringsavsättning i livför- säkringsrörelse). har författningstexten om vad som skall beaktas genom sådana avsättningar förtydligats. Av bestämmelsen följer att avsättningar skall göras för beräknade försäkringsfall, förvaltnings- kostnader och andra kostnader som är hänförliga till löpande försäk- ringars återstående avtalsperiod. Bestämmelserna överensstämmer dock i sak med äldre bestämmelser. Livförsäkringsavsättning omfattar också ansvarighet för fondförsäkringar som försäkringsbolaget står risken för. Sådana fondförsäkringsåtaganden som försäkringstagarna eller andra er- sättningsberättigade på grund av försäkringen står placeringsrisken för regleras i den nya sjätte punkten. I andra punkten har redaktionella ändringar gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. Tredje och fjärde punkterna har ändrats som en följd av de nya över- skottsreglerna för livförsäkringsbolag, bl.a. slopandet av återbäringsfon- den och frångåendet av en ordning där tilldelningen av återbäring av- gör vad som är försäkringsteknisk avsättning respektive riskkapital. Reglerna om garanterad och villkorad återbäring tar i stället sin utgångs- punkt i det civilrättsliga förhållandet mellan å ena sidan försäkringsbola- get och å andra sidan försäkringstagaren eller en annan likställd innehavare av rättighet enligt försäkringsavtalet. Med garanterad återbäring enligt tredje punkten avses visst eller vissa utfallande nominellt eller realt bestämda belopp som försäk- ringstagaren eller en annan ersättningsberättigad har en ovillkorlig rätt till. En sådan rätt kan inte bara uppkomma genom villkor i försäkrings- avtalet utan också genom att bolaget ensidigt har gjort en sådan utfäs- telse. Avsättningar skall göras uppdelat på skade- och livförsäkrings- rörelsen. Den villkorade återbäringen enligt fjärde punkten utgör i och för sig återbäring som är garanterad försäkringstagaren i den meningen att försäkringsbolaget inte ensidigt kan ta tillbaka rätten till återbäring i sig. I detta fall är återbäringsbeloppet emellertid beroende av det faktiska ut- fallet i fråga om förvaltningen eller annat särskilt förhållande som försäk- ringstagarna står risken för (se vidare avsnitt 7.4 i den allmänna moti- veringen). Den villkorade återbäringen skiljer sig således från den garan- terade på så sätt att försäkringstagaren, en grupp av försäkringstagare eller försäkringstagarkollektivet bär en finansiell, aktuariell eller annan försäkringsteknisk risk som rör storleken på återbäringen eller rätten till återbäring överhuvudtaget. Även den villkorade återbäringen grundas normalt på villkor i försäkringsavtalet men kan också uppkomma genom en ensidig utfästelse från bolagets sida. Både när det gäller garanterad och villkorad återbäring kan den ensi- diga utfästelsen grundas på villkor i bolagsordningen eller följa av ett särskilt beslut. I den nya sjätte punkten har avsättningar för sådana åtaganden för fondförsäkring som försäkringstagarna bär placeringsrisken för tagits in som en egen punkt. En skyldighet för fondförsäkringsbolag att ta hänsyn till sådana avsättningar har tidigare följt av att dessa beaktats redan inom ramen för premiereserven. Bemyndigandet i fjärde stycket har justerats. Föreskrifter kan inte bara meddelas om avsättningarnas beräkning utan också om gränsdragningen och vilka närmare kostnader som skall beaktas. 7 kap. 2 § Paragrafen har ändrats genom att bestämmelserna om beräkning av tidigare premiereserv i skade- respektive livförsäkringsrörelse delats upp i skilda stycken. I första stycket återfinns reglerna för skadeförsäkrings- rörelsen och i andra stycket reglerna för livförsäkringsrörelsen. Paragrafen har också genomgått vissa begreppsmässiga anpassningar och andra redaktionella justeringar, främst med anledning av att termen pre- miereserv ersatts med benämningen ej intjänade och kvardrö- jande risker och livförsäkringsavsättning (se 1 §). I paragrafen har också materiella förändringar företagits. Kopplingen mellan de försäkringstekniska grunderna och de belopp som skall beaktas som försäkringstekniska avsättningar har slopats. I paragrafen hänvisades tidigare direkt till grundernas antaganden som styrande för de försäkringstekniska avsättningarna enligt 1 §. I ett nytt fjärde stycke anges det nu mera självständiga kravet att livförsäkringsavsättningarna skall beräknas med betryggande antaganden om riskmått, ränta och kostnader. har nuvarande regler om särskilda säkerhetstillägg utöver de använda betryggande antagandena utgått genom att 5 § upphävts. Ändringen kommenteras närmare i avsnitt 8.1 i den allmänna motiveringen. 7 kap. 3 § regler om försäkringstekniska grunder har slopats och ersatts av en ordning med försäkringstekniska riktlinjer och som huvudregel ett försäkringstekniskt beräkningsunderlag. Riktlinjernas syfte är att utgöra ett analys-, styrnings- och kontrollmaterial i försäkringsrörelsen (se vidare allmänmotiveringen, avsnitt 8.3.1). Riktlinjerna är till skillnad från grunderna inte avsedda att bestämma rättigheter och skyldigheter mellan bolaget och försäkringstagarna. I första stycket slås fast en skyldighet för bolaget att upprätta och följa de försäkringstekniska riktlinjer som antagits för verksamheten (angå- ende antagandet av riktlinjer, se 8 kap. 8 §). Den krets bolag som skall upprätta sådana riktlinjer har begränsats till sådana försäkringsbolag som skall upprätta placeringsriktlinjer (se 9 §). Skyldigheten gäller alltså inte för alla återförsäkringsbolag.