prop · GM031D16b · 1999-01-01 00:00:00 — Minskningen skall främst ske vad gäller inriktning mot svenska samhällsorientering. Behovet av antalet examinerade från det barn- och ungdomspedagogiska programmet är fortfarande svårt att bedöma. Regeringen föreslår därför att högskolorna inte genomför några större förändringar i dimensioneringen för treårsperioden 2002. Med de sjunkande födelsetalen är det osäkert vad konsekvenserna blir för treårsperioden 2005 vad gäller barnomsorgens behov av barn- och ungdomspedagoger. Regeringen återkommer i denna fråga. Särskilda rekryteringsinsatser Examensmålen för grundskollärare 4 9 och gymnasielärare har varit på en nivå som är högre än vad högskolorna haft möjlighet att nå. För att undvika brist på lärare krävs att högskolorna anstränger sig för att nå sina examensmål. Högskolorna måste intensifiera sin rekrytering av exempelvis redan ämnesutbildade till praktisk pedagogiska utbildningar om 40 poäng för att kunna examinera tillräckligt antal lärare. Rekryteringsinsatser för att få fler lärare med annan yrkesbakgrund t.ex. militärer har gjorts av några högskolor. har genomfört en stor insats. I en första omgång genomgår en grupp officerare lärarutbildningar med inriktning mot gymnasie-, grundskollärar- och slöjdlärarexamen. Rekryteringsinsatser görs för att få fler lärarstudenter med utländsk bakgrund. i har enligt ett regeringsbeslut infört ett förberedande år för denna grupp med gott resultat. i har fortsatt med en andra omgång studenter. (Se även avsnitt 5.4.3 Högskolestuderande med utländsk bakgrund.) En grundskollärarutbildning med mångkulturell inriktning vid har studenter med utländsk bakgrund. Kvinnodominansen i lärarutbildningarna är stor. Det är ytterst angeläget att högskolorna fortsätter sina ansträngningar att öka andelen män i lärarutbildningarna. Endast tre högskolor redovisar för att åtgärder har vidtagits i denna riktning. Regeringens förslag: För fortsatta satsningar på samarbetsprojekt mellan konstnärliga utbildningar, tekniska utbildningar och näringslivet anvisas . För integrering av kammarmusikalisk utbildning som bedrivits vid anvisas Kungl. Anslaget till reduceras med motsvarande belopp. De konstnärliga högskolorna i anvisas sammanlagt för förstärkning av resurserna med anledning av regeringens fastslagna nivåer för styrelsearvoden. Konstnärlig utbildning bedrivs huvudsakligen vid sju konstnärliga högskolor i ; , , , Kungl. i , i och i . Konstnärlig utbildning bedrivs också vid Lunds, och samt vid . Skälen för regeringens förslag: Konstnärliga utbildningars förnyelse Ett kulturliv som utgör en vital del i samhället som helhet är mycket betydelsefullt. Det är därför viktigt att de konstnärliga utbildningarna även fortsättningsvis aktivt samarbetar med annan högre utbildning såväl som med det omgivande samhället. Ett led i denna strävan är att studerande vid de konstnärliga utbildningarna redan under sin utbildningstid får tillfälle att delta i praktiskt konstnärligt arbete. Det är angeläget att samarbetet mellan de konstnärliga utbildningarna och kulturlivet förstärks och att introduktionen på arbetsmarknaden underlättas. Projekt för designutbildningars och tekniska utbildningars samverkan med näringslivet I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) föreslog regeringen satsningar på ett samarbetsprojekt mellan konstnärliga utbildningar, tekniska utbildningar och näringslivet. och samt tilldelades för sådana projekt efter beslut av regeringen . Samma belopp har utgått för . Som planeringsförutsättning angavs att motsvarande belopp även skulle utgå för . Detta är det tredje och som medel fördelas för dessa projekt. Medlen skall fördelas i enlighet med riktlinjerna för budgetåren 1997 och 1998. Medel för ändamålet har beräknats under anslaget B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Projekten skall genomföras så att erfarenheterna långsiktigt tas tillvara i högskolans verksamhet. De skall slutgiltigt redovisas efter . Arkitekt- och designutbildningar, forskning och konstnärligt utvecklingsarbete Regeringen lämnade ett förslag till om ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). tas ett initiativ för en samlad politik på området. I propositionen presenterades bl.a. regeringens planer inom grundutbildning, forskning och konstnärligt utvecklingsarbete inom detta område. Därefter har ett antal uppdrag givits inom utbildnings- och forskningsområdet. Regeringen gav i uppdrag att se över arkitektutbildningarna. Genom ett beslut gav regeringen verket i uppdrag att även utreda designutbildningarna och förlängde uppdraget rörande arkitektutbildningarna. skall bl.a. undersöka möjligheterna för ett utökat samarbete dels mellan design- och arkitektutbildningarna, dels mellan dessa utbildningar och organisationer, myndigheter och näringsliv. I uppdraget ingår även att komma med förslag om förändringar t.ex. vad gäller utbildningarnas innehåll, omfattning och organisation. I uppdraget ingår också att kartlägga forskning och konstnärligt utvecklingsarbete inom dessa områden. Uppdragen skall redovisas till regeringen . Campus för konst i Regeringen tillsatte en särskild utredare för att utreda frågan om ett konstnärligt campus i . Enligt direktiven skulle utredaren dels analysera lokalbehovet och föreslå en lämplig samlokalisering av de konstnärliga högskolorna i , med undantag för Kungl. , dels överväga en eventuell verksamhetsmässig integrering av utbildningarna. överlämnade utredaren betänkandet Campus för konst (SOU 1998:10). För att ytterligare förbättra beslutsunderlaget för regeringens fortsatta ställningstagande i campusfrågan har dels tillsatt en arbetsgrupp som skall analysera kostnader för ett campus för konst förlagt till Konstfackområdet, dels givit en utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en verksamhetsmässig integrering. Uppdragen skall avrapporteras . Regeringen avser att återkomma i frågan under (se vidare avsnitt 5.7.3 Lokaler). i skolan Dansen har en svag ställning i skolan jämfört med andra kulturformer. För att dansens ställning skall kunna stärkas bör kunskapen om dansens roll som uttrycksform höjas bland lärare i för-, grund- och gymnasieskola. Regeringen har tidigare beslutat att tilldela fyra lärosäten med lärarutbildning särskilda medel om för projekt med detta syfte (se även avsnitt 5.3.4 Lärarutbildningar). har beslutat att tilldela för ett utbildningsprojekt som skall genomföras i samarbete med Kungl. Dramatiska teatern AB och . Projektet innebär att skådespelare vid de båda teatrarna arbetar tillsammans med studenterna i övningar, produktioner och experiment inom teater, film, radio och television. Projektet syftar bl.a. till att berika studenterna såväl som den konstnärliga verksamheten. Projektet skall genomföras till . Konstnärer i utbildningen Regeringen har budgetåren 1995/96, 1997 samt 1998 avsatt medel för konstnärers engagemang i den högre utbildningen, särskilt inom områdena naturvetenskap, teknik och medicin. Medlen har fördelats av . Regeringen har beslutat att skall tilldelas särskilda medel om för att ge möjlighet för tekniker och konstnärer att samarbeta i studier och projekt inom ramen för högskolans verksamhet. Projektet syftar till att utveckla en ny form av utbildningar, "imagineering", som kombinerar det konstnärliga området med teknik. Projektet skall genomföras i samarbete med kulturinstitutioner i . Regeringen beslutade att som ett engångsbelopp tilldela för en kombinationsutbildning med inslag av scen- och medieutbildning. Utbildningen förläggs till och skall bedrivas i samarbete med . Projektet syftar till förnyelse av olika utbildningar, t.ex. lärarutbildning och ingenjörsutbildning (se även avsnitt 5.3.4 Lärarutbildningar). Operautbildning Regeringen har i ett särskilt beslut beviljat och i vardera för att fortsätta de kvalitetsprogram som de redan bedriver i samarbete med resp. Operan. Projekten syftat också till att underlätta de studerandes introduktion på arbetsmarknaden. och Som en planeringsförutsättning inför gäller att delar av verksamhet inom formgivning och design integreras med . På liknande sätt bör som en planeringsförutsättning inför gälla att delar av den utbildning inom hantverk och design som bedrivs vid förs över till . Dessa utbildningar finansieras och bedrivs f.n. som s.k. kompletterande skolor. bedriver kammarmusikalisk utbildning. Frågan om den framtida verksamheten vid institutet har utretts . Enligt stadgarna för är stiftelsens ändamål att komplettera den högre musikutbildningen och fortbildningen i landet. gav regeringen ett uppdrag till en utredare att lämna förslag bl.a. till samordning mellan och Kungl. I uppdraget konstaterades att de statliga högskolorna sedan tillkomsten av har utvecklat kammarmusikalisk utbildning. I direktiven framhålls att det finns anledning för institutet att ytterligare renodla sin unika kompetens och sin roll inom högre musikutbildning. En samordning med Kungl. i torde förbättra förutsättningarna för en sådan utveckling och därmed befrämja en långsiktig kvalitetshöjning av den kammarmusikaliska utbildningen. Fr.o.m. gäller ett avtal mellan Kungl. Avtalet innebär bl.a. att svarar för verksamheten vid , att rektorn vid är rektor även för institutet, att institutet är en från fristående enhet och att personalen fortsätter sina anställningar enligt befintliga avtal. Eftersom enligt avtalet skall svara för verksamheten vid institutet, föreslår regeringen att institutet inte erhåller medel under anslaget B51 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. Regeringen föreslår i stället att medel för den kammarmusikaliska utbildningen vid institutet fr.o.m. anvisas Kungl. i under anslaget B45 Kungl. i : Grundutbildning. Arvoden till ledamöterna i styrelserna vid de konstnärliga högskolorna i Ersättning för uppdrag till ledamöter som regeringen utser i styrelserna för universitet och högskolor regleras i förordningen (1992:1299) om ersättning för uppdrag i statliga styrelser, nämnder och råd m.m. Bestämmelserna i förordningen skall även tillämpas för studenternas representanter i universitets- och högskolestyrelserna (1 kap. 7 a § högskoleförordningen 1993:100). bestämde styrelsen för ett universitet eller en högskola vilken ersättning som skulle betalas till ledamöterna i styrelsen och ersättningen fick inte betalas till den som var anställd vid universitet eller högskola. Detta reglerades i förordningen (1993:923) om ersättning till ledamöter i styrelser för universitet och högskolor, vilken fr.o.m. är upphävd (1998:1006). Regeringen föreslår med anledning av de ökade kostnader som denna förändring innebär en förstärkning av resurserna med vardera för de sju konstnärliga högskolorna i . Medlen har beräknats under respektive konstnärliga högskolas anslag. 5.4 Särskilda frågor inom högskolan 5.4.1 IT och distansutbildning Allmänt Det är viktigt att högskolan utvecklar metoder för att med informationsteknik främja nya satsningar inom utbildningsväsendet. Teknikens möjligheter att ge ökad tillgänglighet underlättar också rekryteringen av nya studenter genom att information och pedagogiskt material kan nå personer som annars inte skulle komma i kontakt med högskolan. För forskningens del öppnar informationstekniken ständigt nya perspektiv genom att den möjliggör informationstillgång och kontakter mellan forskare lokalt, regionalt, nationellt och globalt. samordnar forskningsinformation från alla forskande institutioner genom en särskild söktjänst på Internet, Safari, vilken allmänheten kommer att ha tillgång till. Högskolan har en nyckelroll när det gäller att stödja utnyttjandet av informationsteknikens möjligheter i samhället som helhet. En IT- satsning pågår inom högskoleområdet vilken syftar till att förbättra högskolans möjligheter till datakommunikation och därmed förbättra möjligheterna för bl.a. distansutbildning. Det kommer att ställas höga krav på högskolornas förmåga att utnyttja den nya informationstekniken på ett ändamålsenligt sätt inom forskning och utbildning, inte minst inom distansutbildning. Universitetsdatanätet Sunet spelar här en central roll. Statsmakterna har beslutat att högskolor vid utformandet av utbildningsutbudet särskilt skall beakta behovet av utbildade inom det informationstekniska området. Distansutbildning Regeringens ambition är att skapa möjlighet för så många som möjligt att studera i högskolan. Ett viktigt hjälpmedel för att öka tillgängligheten till högskolestudier är distansutbildning. Distansutbildning är ett sätt att sprida kunskap via andra typer av kommunikation och distribution än de metoder som kräver att lärare och student är på samma plats . Det karaktäristiska är att utbildningen kommer till studenten i dennes normala miljö på hemorten eller på arbetsplatsen. Individanpassning och flexibilitet är exempel på fördelar med distansutbildning. När det gäller att tillgodose kraven på en ständig kunskaps- och kompetensutveckling spelar distansutbildning en viktig roll genom dess möjligheter till anpassning för en alltmer heterogen studentgrupp. Intresset för distansutbildning är stort och studerar var tionde student inom högskolan på distans. Störst andel distansregistrerade finns vid lärosäten i norra . Rätt utnyttjad kan den nya informationstekniken innebära en omvälvning för högskoleutbildningens räckvidd såväl nationellt som internationellt och därmed få stor betydelse för den regionala utvecklingen. (Dukom) Regeringen tillsatte , Dukom (U1995:07). Kommitténs huvuduppgift var att föreslå en strategi som långsiktigt skulle främja utvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som den moderna informationstekniken erbjuder (Dir. 1995:69). Enligt tilläggsdirektiv (Dir. 1996:17) skall utredningen lägga fram förslag om vilken roll () skall spela inom utbildnings- och folkbildningsområdet. Förslagen redovisas i Utbildningskanalen (SOU 1997:148). Betänkandet har varit föremål för remissbehandling och finns tillgängligt på . Dukom redovisade sitt slutbetänkande Flexibel utbildning på distans (SOU 1998:84) . Betänkandet är föremål för remissbehandling . Kommitténs förslag: Enligt kommittén är den lämpligaste strategin att skapa gynnsamma förutsättningar för en fortsatt utveckling av pedagogik, metodik och organisation av distansutbildning. Till detta behövs nya strukturer och regelsystem. Dukom föreslår att särskild vikt bör läggas vid läromedlen och utformandet av IT-stödet, både av hänsyn till kostnaderna och med hänsyn till studenters behov att själva kunna styra sina distansstudier. I anslutning till Dukom arbete har regeringen beviljat sammanlagt till olika försöksverksamheter inom vitt skilda områden med distansutbildning genom användning av IT. Projektverksamheten delades in i 42 högskoleprojekt, 35 folkbildningsprojekt och 23 projekt inom kommuner och övriga . Med utgångspunkt från projektens slutrapporter kunde Dukom utvärdera verksamheten i Utvärdering av distansutbildningsprojekt med IT stöd (SOU 1998:57). Dukom konstaterar att de pedagogiska idéerna som efterfrågades bl.a. deltagaranpassning och deltagarinitiativ i stort följdes. Individualisering och personligt stöd i studierna lyfts fram som positiva erfarenheter från projekten. Tekniska problem uppfattades ofta som mindre allvarliga och var i de flesta fall övergående. För organisationernas del har projekten resulterat i attitydpåverkan och kunskapsspridning med ett ökat intresse och positiv inställning som följd. i Tillgången till utbildning på olika nivåer är viktig för utvecklingen i landets alla delar. En breddning av utbudet bör därför eftersträvas. Detta bör åstadkommas såväl inom ramen för de ordinarie utbildningssystemen som med riktade insatser. Regeringen föreslog i propositionen Regional tillväxt för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) att den decentraliserade utbildningen och distansutbildningen skall byggas ut med minst 1 500 platser . På regeringens förslag har en delegation inrättats för IT-baserad distansutbildning av särskild regionalpolitisk betydelse. Delegationen skall också stödja utvecklingen av distansutbildning baserad på modern informationsteknik genom ett utvecklingscentrum med lokalisering till . Regeringen föreslog vidare att en distansutbildningsmyndighet inrättas i . har bifallit förslagen (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Regeringen förordnade en organisationskommitté för en distansutbildningsmyndighet i (Dir. 1998:44). Kommittén består av företrädare för bl.a. högskolan, kommunerna och folkbildningen. Kommittén har i uppdrag att lämna förslag om den närmare utformningen av myndigheten och dess verksamhet. Kommittén har begärt att få förlängd tid till för redovisning av sin slutrapport. Regeringen avser att återkomma med förslag till fördelning av platser och utformning av insatserna. Utveckling av universitetsdatanätet Sunet Sunet har blivit ett nät som används av allt fler. Det innebär bl.a. att humanister och samhällsvetare håller på att bli lika stora användare som tekniker och naturvetare. Universitet och högskolor har möjliggjort anslutning för studenter i stor skala. skall så gott som samtliga studenter erbjudas Internetanslutning. Sunet utnyttjas av ca 37 000 anställda i högskolan och 140 000 studenter. Antalet användare ökar snabbt. Det avtal Sunet slutit om uppringd Internettjänst för alla studenter, till en kostnad för studenten om , kommer sannolikt att leda till att användningen intensifieras ytterligare. Anslutningen av huvudbibliotek, länsmuseer och de statliga museerna leder till ytterligare användning av Sunet. De viktigaste användningsområdena är sökande efter forskningsrapporter och litteraturreferenser, sökning i databaser, förmedling av kunskap och kontakt med forskare. Distansundervisning, kontakt med myndigheter och leverantörer och undervisning samt självinlärning via Internet är också viktiga användningsområden. Användningen av Internet och innehållet på Internet har förändrats. Information som tidigare bara fanns i pappersform, finns tillgängligt via Internet. Applikationerna som finns på nätet innehåller alltmer grafiska gränssnitt och både stillbilder och rörliga bilder utnyttjas på ett alltmer sofistikerat sätt. Detta ställer ökade krav på bandbredd. De nya resurskrävande användningsområdena och den starka ökningen av antalet användare av nätet ökar kraven på utbyggnad av kapaciteten av Sunet. Under innevarande år kommer Sunet att uppgradera sina förbindelser mellan universiteten och högskolorna. /Sunet räknar med att förbindelser inom måste byggas ut ytterligare fr. o. m. . En mycket stor del av Sunets medelsbehov avser kostnader för de internationella förbindelserna som hyrs och administreras gemensamt av de nordiska länderna via det gemensamt ägda bolaget net. De största behoven av utbyggnad av kapaciteten gäller förbindelserna med . Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) att resurserna för Sunet förstärks genom tillskott på och ytterligare . Anslaget till Sunet behandlas i avsnitt 5.8 Anslag, anslaget B54 Sunet. 5.4.2 Högskolans roll för kompetensutveckling Behovet av kompetensutveckling för yrkesverksamma är ett viktigt område för högskolan att uppmärksamma. Det gäller såväl individens som arbetsgivarens behov. Högskolans utbildning kan på olika sätt göras tillgänglig , rum och innehåll för både dem som är beroende av att få studierna att fungera vid sidan av ett arbete och dem som tar ledigt för studier. Den s.k. NT-utbildningen är ett exempel. Av avsnitt 5.3.2 Naturvetenskapliga och tekniska utbildningar framgår att av de som sökt den s.k. NT-utbildningen vid någon av landets högskolor är yrkesverksamma. NT-utbildningen har därmed varit framgångsrik ur ett kompetensutvecklingsperspektiv. Arbetsgivarnas behov av kompetensutveckling kan t.ex. tillgodoses genom uppdragsutbildning. beslutade regeringen (1997:845) att den som genomgått uppdragsutbildning, som har samma kvalitet som annan grundläggande högskoleutbildning, ska få tillgodoräkna sig poäng för detta. eller en högskola som anordnar uppdragsutbildning som omfattar skall underrätta om detta skriftligen. Regeringens satsning på kommer med stor sannolikhet att öka efterfrågan på högskolekurser. Tillsammans med den fortsatta utbyggnaden av distansutbildning bör förutsättningarna för yrkesverksamma att delta i högskolestudier ha ökat och fortsätta att öka framöver. Fortbildning och vidareutbildning Högskolan har erbjudit möjligheter för fortbildning och vidareutbildning för yrkesverksamma personer med behörighet till grundläggande högskoleutbildning. Omfattningen och inriktningen av fortbildning och vidareutbildning varierar mellan olika högskolor, vilket försvårar en rättvisande jämförelse. Ett skäl till olikheterna är att definitionen av vad som är fortbildning och vidareutbildning grundar sig på individens motiv för studierna och det skulle krävas omfattande uppföljning för att kartlägga motiven. har med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utg. omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) beslutat om generella utbildningsuppdrag för högskolorna. Detta uppdrag omfattar även fortbildning och vidareutbildning. Av regleringsbrevet framgår att högskolorna i årsredovisningen skall redovisa antalet studenter som under budgetåret deltagit i dessa kurser samt antalet helårsstudenter och helårsprestationer. Redovisningen skall utgå från lärosätets egen definition av kurser för fortbildning och vidareutbildning. Av årsredovisningen skall framgå vilken definition som använts. Återrapporteringen har generellt sett en varierande kvalitet varför det är svårt att göra jämförelser mellan lärosätena. Högskolorna redovisar i allmänhet kurser som ges på halv- och kvartsfart som fortbildning och vidareutbildning. Några högskolor redovisar även helfartskurser som går på kvällstid. Högskolorna påpekar dock att det inte är ovanligt att även vanliga studenter deltar i dessa kurser. Detta försvårar bedömningen av hur många som läser med fortbildning och vidareutbildning som motiv för sina studier. Det tycks dock som om den sammantagna volymen av deltidskurser och kurser förlagda till har ökat. En indikator på omfattningen av fortbildning och vidareutbildning kan vara andelen äldre studerande vid högskolan. Dessa är eller har sannolikt varit yrkesverksamma i relativt hög grad. Andelen registrerade studenter som är eller äldre var under /97 , vilket är detsamma som föregående läsår. Eftersom antalet studenter totalt har ökat innebär det även att antalet äldre studerande har ökat. Regeringen har erfarit att , som bl.a. har till uppgift att följa upp utbildningen inom högskolan, har för avsikt att inom ramen för detta arbete närmare belysa olika aspekter av fortbildning och vidareutbildning. Regeringen ser positivt på detta arbete. Regeringen bedömer det angeläget att universitet och högskolor fortsätter förbättra förutsättningarna för yrkesverksamma att ta del av högskolans utbildning som ett led i en ökad kompetensutveckling. Deltidskurser, kvällsundervisning, distanskurser och uppdragsutbildning är exempel på olika former av utbildningsuppläggning som kan bidra till detta. Dessutom bör utbildningsutbudets innehåll utvecklas i nära kontakt med företag, kommuner och myndigheter och med god kännedom om de behov som finns i omgivande samhälle. Arbetsgruppen för kompetensutveckling Regeringen tillsatte en arbetsgrupp för kompetensutveckling i arbetslivet (A98/265/AL) med företrädare för arbetsmarknadens parter och . Arbetsgruppen, som lämnade sin slutrapport , föreslår att arbetsmarknadens parter och regeringen träffar en trepartsöverenskommelse som dels innefattar att arbetsmarknadens parter driver en omfattande kampanj för lokala överenskommelser om kompetensutveckling och dels att staten ger en statlig stimulans till kompetensutveckling.