prop · GM0372 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:72 Rättspsykiatriskt forskningsregister Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att ett särskilt register skall få inrättas, vilket skall få användas för två ändamål; forskning inom rättspsykiatrin samt uppföljning, utvärdering eller kvalitetssäkring av sin verksamhet inom rättspsykiatrin. skall ansvara för registret, som benämns det rättspsykiatriska forskningsregistret. Re- gistret skall i huvudsak regleras i en särskild lag. En förutsättning för att uppgifter om en person skall få registreras är att vederbörande har ge- nomgått en rättspsykiatrisk undersökning eller en undersökning enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. (eller motsvarande undersökningsformer enligt äldre lagstiftning). Registret får dock inte innehålla uppgifter om en person vilka avser ett brottmål där åtalet mot denne helt har ogillats. Ytterligare ett krav för att uppgifter skall få föras in i registret är att domen i det brottmål i vilket utlåtande eller intyg över undersökningen har inhämtats har vunnit laga kraft. En ändring föreslås i sekretesslagen (1980:100) så att uppgifterna i det rättspsykiatriska forskningsregistret och verksamheten i anslutning till detta kommer att omfattas av samma sekretess som normalt gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om rättspsykiatriskt forskningsregister 5 2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 11 3 Ärendet och dess beredning 12 4 Bakgrund 12 5 Den rättspsykiatriska verksamheten 13 5.1 Lagstiftning om psykiatrisk tvångsvård 13 5.2 Rättspsykiatrisk vård 13 5.3 Rättspsykiatrisk undersökning 15 5.4 Intyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild person- utredning i brottmål, m.m. 15 5.5 Yttrande av 16 5.6 , och landstingens uppgifter 16 6 Förekomsten av personuppgifter 17 6.1 17 6.2 18 6.3 19 7 Rättslig reglering till skydd för den personliga integriteten 20 7.1 Begreppet personlig integritet 20 7.2 Nationell reglering 20 7.2.1 Regeringsformen 20 7.2.2 Tryckfrihetsförordningen 21 7.2.3 Sekretesslagen 21 7.2.4 Arkivlagen 22 7.2.5 Personuppgiftslagen 23 7.3 Internationell reglering 24 7.3.1 EG:s dataskyddsdirektiv 7.3.2 om mänskliga rättigheter 25 7.3.3 dataskyddskonventionen 25 7.3.4 rekommendationer om dataskydd 26 8 Utgångspunkter 26 9 Behovet av personuppgifter skall tillgodoses genom ett särskilt register 28 10 Registret skall vara författningsreglerat 31 11 Registrets ändamål 33 12 Personuppgiftsansvarig 40 13 Registrets innehåll 41 14 Uppgiftsskyldighet 45 15 Information och samtycke 49 16 Användning av uppgifterna 52 17 Sekretess 56 18 Bevarande 58 19 Skadestånd 59 20 Rättelse 60 21 Överklagande 60 22 Kostnader 61 23 Ikraftträdande 61 24 Rättelse i sekretesslagen 62 25 Författningskommentar 62 25.1 Förslag till lag om rättspsykiatriskt forskningsregister 62 25.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 70 Bilaga 1 Utredningens sammanfattning 73 Bilaga 2 Utredningens författningsförslag 76 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser 80 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 81 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 87 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............91 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om rättspsykiatriskt forskningsregister, 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om rättspsykiatriskt forskningsregister Härigenom föreskrivs följande. Inledande bestämmelse 1 § får för de ändamål som anges i 3 § med hjälp av automatiserad behandling föra ett rättspsykiatriskt forskningsregister. är personuppgiftsansvarigt för registret. Förhållandet till personuppgiftslagen 2 § Om inget annat följer av denna lag tillämpas personuppgiftslagen (1998:204) vid behandling av personuppgifter för det rättspsykiatriska forskningsregistret. Ändamål 3 § Det rättspsykiatriska forskningsregistret får användas endast för 1. behandling av personuppgifter för forskning inom rättspsykiatrin, om forskningen och behandlingen har godkänts av en forskningsetisk kommitté, eller 2. uppföljning, utvärdering eller kvalitetssäkring av sin verksamhet inom rättspsykiatrin (utvecklingsarbete). Innehåll 4 § Det rättspsykiatriska forskningsregistret får endast innehålla uppgif- ter om en person för vilken ett rättspsykiatriskt utlåtande enligt lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning, ett intyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. eller motsva- rande utlåtande eller intyg enligt äldre lagstiftning har utfärdats. Uppgifterna får inte föras in i registret förrän domen i det mål i vilket utlåtandet eller intyget inhämtats har vunnit laga kraft. Har åtalet helt ogillats får inga personuppgifter från det brottmålet föras in i registret. För varje person får endast de uppgifter registreras som anges i 5 9 §§. 5 § För varje person får uppgifter om namn, personnummer, kön, med- borgarskap, födelseland, hemkommun och sysselsättning registreras. 6 § För varje person får det registreras uppgifter från det undersöknings- förfarande som avses i 4 § första stycket beträffande 1. vilken domstol som har begärt undersökningen, 2. frihetsberövanden i målet, 3. de brott som personen är misstänkt för i målet, 4. undersökningsenhet och ansvarig undersökningsläkare, 5. undersökningens resultat och diagnostiska bedömningar, 6. förslag till påföljd, samt 7. yttrande av råd för vissa rättsliga sociala och medi- cinska frågor. 7 § För varje person får det registreras sådana uppgifter ur domen som avser 1. utgången i ansvarsdelen, 2. utdömd påföljd eller meddelad påföljdseftergift, samt 3. beslut om utvisning enligt 4 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529). 8 § För varje person som har överlämnats till rättspsykiatrisk vård eller dömts till fängelse får uppgifter om vård enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård registreras. Uppgifter enligt första stycket får avse 1. tidpunkt när vården har påbörjats, avbrutits och upphört, 2. på vilka sjukvårdsinrättningar personen har vårdats, samt 3. vilka diagnoser som har ställts i samband med utskrivning. 9 § För varje person som har dömts till fängelse får, när verkställigheten helt eller delvis har skett enligt lagen (1974:203) om kriminalvård i an- stalt, uppgifter registreras om när verkställigheten har påbörjats respek- tive avslutats samt när villkorlig frigivning och avbrott i verkställigheten har skett. Uppgiftsskyldighet 10 § respektive skall lämna upp- gifter enligt 6 § 7, 8 § och 9 § till det rättspsykiatriska forskningsregist- ret. Om allmän domstols uppgiftsskyldighet finns särskilda bestämmelser. Direktåtkomst 11 § Endast får ha direktåtkomst till uppgifter i det rättspsykiatriska forskningsregistret. Information 12 § När personuppgifter i ett mål första gången registreras i det rättspsykiatriska forskningsregistret skall lämna den registrerade information om behandlingen. Informationen skall innehålla upplysningar om 1. att är personuppgiftsansvarigt för behand- lingen, 2. ändamålen med behandlingen, 3. vilken typ av uppgifter behandlingen avser, 4. mottagarna av uppgifterna, 5. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för behand- lingen, 6. bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om information som skall lämnas efter ansökan samt om rättelse och skadestånd, samt 7. de begränsningar i fråga om tillgång till uppgifter, utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling och bevarande av uppgifter som gäller för behandlingen. Utlämnande av uppgifter 13 § skall till och Kriminalvårds- styrelsen på medium för automatiserad behandling lämna de uppgifter som är nödvändiga för att dessa myndigheter skall kunna lämna uppgifter enligt 10 § till det rättspsykiatriska forskningsregistret. Uppgifter från det rättspsykiatriska forskningsregistret får, utöver vad som sägs i första stycket, lämnas ut på medium för automatiserad be- handling endast om uppgifterna skall användas för det ändamål som an- ges i 3 § 1. Sekretess 14 § I sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser om begränsningar i rätten att lämna ut uppgifter från det rättspsykiatriska forskningsregistret. Rättelse och skadestånd 15 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. Överklagande 16 § Beslut av om information som skall lämnas efter ansökan enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) och om rättelse enligt 28 § samma lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 39 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 39 § Sekretess gäller i verksamhet som avser förande av eller uttag ur register som förs enligt lagen (1999:000) om rättspsykiatriskt forskningsregister för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden som har tillförts registret, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessen enligt första stycket gäller också i förhållande till en registrerad person som är vård- eller behandlingsbehövande i fråga om uppgift om hans hälso- tillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller be- handlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 16 kap. 1 § Nuvarande lydelse Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av -------------------------------------------------------------------------------- ------ 3. denna lag enligt -------------------------------------------------------------------------------- ------ 7 kap. 38 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 -------------------------------------------------------------------------------- ----- Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av -------------------------------------------------------------------------------- ------ 3. denna lag enligt -------------------------------------------------------------------------------- ------ 7 kap. 38 § 7 kap. 39 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om vård utan samtycke 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 -------------------------------------------------------------------------------- ------ Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 kap. 1 §2 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 8, 9 och 10 §§ lagen (1994:953) om åligganden för per- sonal inom hälso- och sjukvården 8. 2 kap. 8 10 §§ lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1998:857 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda frågan om personregister för forsknings- och utvecklings- ändamål inom rättspsykiatrin (dir. 1995:96). Utredningen, som antog namnet Utredningen om register för forskning inom rättspsykiatrin, lade fram betänkandet Rättspsykiatriskt forskningsregister (SOU 1996:72). I betänkandet föreslås att ett särskilt register, det rättspsykiatriska forskningsregistret, inrättas för att tillgodose behovet av personuppgifter för forskning inom rättspsykiatrin och för Rättsmedici- nalverkets utvecklingsarbete. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. I bilaga 3 finns en förteckning över remissinstanserna. En sammanställning över remissyttrandena har upp- rättats och finns tillgänglig i ärende (dnr S96/3928/S). Regeringen tar i detta ärende upp de frågor som har behandlats i be- tänkandet. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bi- laga 5. Regeringen har i propositionen följt de förslag Lagrådet lämnat. 4 Bakgrund Till grund för regeringens beslut att tillsätta en utredning låg bl.a. en hemställan från (). RMV framhöll att det sak- nades tillräckliga kunskaper om effekterna av vård och behandling av psykiskt störda lagöverträdare. Ett led i utvecklingen mot fördjupad kun- skap skulle enligt RMV kunna vara att förbättra informationstillgången i verkets datoriserade Rättspsykiatriska ärenderegister. RMV hemställde därför om att det gällande tillståndet för det Rättspsykiatriska ärende- registret skulle utvidgas. RMV önskade komplettera ärenderegistret med uppgifter om rättspsykiatriskt undersökta personer inom kriminalvården och uppgifter från de sjukvårdsinrättningar dit den undersökte förts efter den rättspsykiatriska undersökningen. Regeringen delade uppfattningen att det var väsentligt att möjligheterna till forsknings- och utvecklingsar- bete inom det rättspsykiatriska området förbättrades, men ansåg att olika lösningar för att tillgodose dessa behov borde belysas. Sedan utredningen slutfört sitt uppdrag och lagt fram ett förslag till lag om personregister för forsknings- och utvecklingsarbete inom rättspsykiatrin har en ny generell reglering av behandling av per- sonuppgifter trätt i kraft. Personuppgiftslagen (1998:204) har ersatt data- lagen (1973:289), även om den senare kommer att gälla under en över- gångsperiod för sådan behandling som redan påbörjats för personuppgiftslagens ikraftträdande . Regeringen har anpassat sina förslag efter innehållet i den nya lagen. 5 Den rättspsykiatriska verksamheten 5.1 Lagstiftning om psykiatrisk tvångsvård trädde en omfattande ny lagstiftning om psykiatrisk tvångsvård m.m. i kraft. Regleringen innebär att bestämmelserna om den psykiatriska tvångsvården är uppdelad på två lagar. Den allmänna regle- ringen återfinns i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) medan tvångsvården för psykiskt störda lagöverträdare regleras i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). För all psykiatrisk vård gäller föreskrifterna i hälso- och sjukvårdslag- en (1982:763). I LPT finns kompletterande bestämmelser om psykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövande eller annat tvång. LRV gäller enligt 1 § den som 1. efter beslut av domstol skall ges rättspsykiatrisk vård, 2. är anhållen, häktad eller intagen på en enhet för rättspsykiatrisk un- dersökning, 3. är intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt, eller 4. är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård enligt 31 kap. 1 a § . 5.2 Rättspsykiatrisk vård Närmare bestämmelser om när domstolen får överlämna en lagöverträ- dare till rättspsykiatrisk vård finns i 31 kap. 3 § . En första förutsättning är att den tilltalade har begått ett brott, för vilket påföljden inte bedöms kunna stanna vid böter. Han skall vidare lida av en allvarlig psykisk störning. Dessutom krävs att det med hänsyn till lagöverträda- rens psykiska tillstånd och personliga förhållanden i övrigt är påkallat att han är intagen på en sjukvårdsinrättning för psykiatrisk vård, som är för- enad med frihetsberövande och annat tvång. Rätten kan besluta att särskild utskrivningsprövning enligt LRV skall äga rum vid vården. Härför måste två ytterligare förutsättningar vara uppfyllda. För det första skall brottet ha begåtts under påverkan av en allvarlig psykisk störning. Ett orsakssamband skall alltså föreligga mel- lan brottet och störningen. För det andra skall det till följd av den psyk- iska störningen finnas en risk för att lagöverträdaren återfaller i brottslig- het, som är av allvarligt slag. Enligt huvudregeln får rätten inte bestämma att någon skall överlämnas till rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning utan att en rättspsykiatrisk undersökning har gjorts i målet, se 3 § lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning (LRU). Ett undantag finns dock. Om den misstänkte redan genomgår sådan rättspsykiatrisk vård är det till- räckligt att inhämta ett utlåtande i de aktuella frågorna från den chefsöverläkare som är ansvarig för vården. Ett överlämnande till rättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning kan beslutas ef- ter rättspsykiatrisk undersökning (4 § LRU), men en annan möjlighet är att ett s.k. § 7-intyg för vård har inhämtats. Om den misstänkte redan vårdas enligt LPT eller LRV är det tillräckligt att ett utlåtande om de me- dicinska förutsättningarna inhämtas från den chefsöverläkare som är ansvarig för vården (4 § LRU). LRV gäller, som tidigare nämnts, också den som är anhållen, häktad eller intagen på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning, den som är intagen i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt och den som är intagen i eller skall förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård. Under vilka förutsättningar man i sådana fall får ge rättspsykiatrisk vård anges i 4 § LRV. En första förutsättning är att den misstänkte lider av en allvarlig psykisk störning. Vidare krävs att han med hänsyn till sitt psykiska tillstånd och sina personliga förhål- landen i övrigt har behov av psykiatrisk vård, som kan tillgodoses genom att han är intagen på en sjukvårdsinrättning. Den sista förutsättningen är att den misstänkte motsätter sig psykiatrisk vård eller till följd av sitt psykiska tillstånd uppenbart saknar förmåga att ge uttryck för ett grundat ställningstagande i frågan. Rättspsykiatrisk vård ges på en sjukvårdsinrättning som drivs av en landstingskommun. Dessutom får rättspsykiatrisk vård ges på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning åt den som genomgår sådan undersök- ning. När det gäller själva vården hänvisar lagen i stor utsträckning till bestämmelserna i . Vissa särskilda bestämmelser finns dock i LRV, bl.a. om vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område. Reglerna avseende upphörande av den rättspsykiatriska vården är olika beroende på vilken form av sådan vård som är aktuell. Är det fråga om rättspsykiatrisk vård som beslutas av domstol med stöd av 31 kap. 3 § skiljer sig reglerna beroende på om vården är förenad med särskild utskrivningsprövning eller inte. Kriterierna för när vården kan upphöra är olika. Dessutom skiljer sig reglerna angående vem som be- slutar att vården skall upphöra. Är vården inte förenad med särskild ut- skrivningsprövning beslutar chefsöverläkaren vid den enhet där patienten vistas om detta. I annat fall skall beslutet fattas av länsrätt. När det gäller de övriga formerna av rättspsykiatrisk vård gäller följ- ande för vårdens upphörande. Vården skall upphöra när förutsättningarna för vård är uppfyllda. Beträffande den som är anhållen eller häktad skall vården upphöra senast när beslutet om frihetsberövande har upphört. Är patienten intagen på en undersökningsenhet för att rättspsyk- iatrisk undersökning skall kunna göras, skall vården upphöra senast när han inte längre får hållas kvar på undersökningsenheten. Slutligen skall vården, beträffande den som är intagen i kriminalvårdsanstalt, upphöra senast när frigivning sker. Beträffande den som är intagen i ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ungdomsvård skall vården upphöra senast vid verkställighetens slut. 5.3 Rättspsykiatrisk undersökning Rättspsykiatriska undersökningar regleras i lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning (LRU). Sådana undersökningar får enligt 1 § LRU inhämtas av rätten i brottmål, som underlag för vissa bedöm- ningar. En rättspsykiatrisk undersökning kan behövas för bedömningen om det finns medicinska förutsättningar att överlämna den misstänkte till rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 § . Den får också inhämtas som underlag för bedömningen om en misstänkt har begått en gärning under påverkan av en allvarlig psykisk störning. Beslut om rättspsykiatrisk undersökning får meddelas endast om den misstänkte har erkänt gärningen eller övertygande bevisning har före- bragts om att han har begått den. Dessutom krävs det att rätten gör be- dömningen att påföljden inte kan stanna vid böter. När rätten beslutar om rättspsykiatrisk undersökning skall den ange ändamålet med beslutet. Om förutsättningarna för att överlämna den misstänkte till rättspsykiatrisk vård skall undersökas, skall rätten också ange huruvida förutsättningarna för vård med särskild utskrivningspröv- ning skall undersökas. Rättspsykiatriska undersökningar utförs vid rättspsykiatriska avdel- ningar inom RMV och vid enheter hos sjukvårdshuvudmän som i enlig- het med avtal med staten har åtagit sig att svara för att rättspsykiatriska undersökningar utförs (undersökningsenheter). Utlåtande över en rättspsykiatrisk undersökning skall avges av en läkare vid undersök- ningsenheten eller någon annan läkare som huvudmannen för enheten utser. Utlåtandet skall innehålla uttalanden i de frågor som anges i rättens beslut. De omständigheter som dessa uttalanden grundas på skall anges i utlåtandet. 5.4 Intyg enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. Enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. får rätten förordna en läkare att avge läkarintyg om en misstänkt. Rätten kan besluta att inhämta sådant intyg när åtal har väckts. Intyg kan även inhämtas tidigare om den misstänkte har erkänt gärningen eller san- nolika skäl föreligger för att han har begått den. Rätten kan i förordnandet ange att intyget skall omfatta de medicinska förutsättningarna för att överlämna den misstänkte till rättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning, s.k. § 7-intyg för vård.