prop · GM0337 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:37 Ändringar i hovrättsfrågor m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lägger regeringen fram förslag till åtgärder för ett mera ändamålsenligt hovrättsförfarande och åtgärder för att begränsa flödet av mål till hovrätterna. Flera förslag har betydelse även för tingsrätterna och . De förslag som förs fram i propositionen är följande. Hovrätten skall i slutet av förberedelsen av ett tvistemål göra en skriftlig sammanfattning av parternas ståndpunkter, om detta är till nytta för rättegången. Den tilltalades utsaga i brottmål skall spelas in på band eller tas in i protokollet på annat sätt i syfte att ge bättre underlag för processen i högre rätt. Ett mål skall kunna avgöras utan huvudförhandling om ingen av parterna invänder mot det. Ett överklagande skall i fler fall än kunna förfalla om klaganden inte inställer sig till huvudförhandling eller sammanträde för muntlig förberedelse i hovrätten. Om ett sammanträde ställs in i förväg därför att någon anmält förhinder skall domstolen få besluta om påföljd för utevaron om inte personen i efterhand kan visa att han hade laga förfall. När en åklagare är motpart i ett överklagat mål skall överklagandet inte behöva formellt delges med åklagaren utan i stället kunna skickas t.ex. i lösbrev. Om en domstol har underlåtit att fatta beslut i någon fråga i samband med ett måls avgörande får domstolen komplettera sitt avgörande från att det vann laga kraft, om en part begär det och motparten godtar det. Kravet på att parterna skall ha avtalat om att inte överklaga tingsrättens dom slopas som förutsättning för att tingsrätten skall kunna hänskjuta en prejudikatfråga till . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 3 Ärendet och dess beredning 17 4 Åtgärder för ett mera ändamålsenligt hovrättsförfarande 18 4.1 Begränsning av hovrättens prövning med utgångspunkt i överklagandets utformning 18 4.1.1 Tvistemål, Ö-mål och ärenden 18 4.1.2 Brottmål 19 4.2 Nya omständigheter och bevis 20 4.3 Förnyad bevisupptagning m.m. 21 4.4 Skriftligt förfarande 24 4.5 Domförhet i vissa mål och ärenden 25 4.6 Påföljd för utevaro m.m. 27 4.7 Ombudstvång 29 4.8 Delgivning av föreläggande att avge svarsskrivelse i brottmål m.m. 31 5 Åtgärder för att begränsa flödet av mål till hovrätterna 32 5.1 Rättelse, komplettering och omprövning 33 5.2 Hänskjutande av prejudikatfråga till , m.m. 35 5.3 Avräkning av häktningstid 38 5.4 Ekonomiska styrmedel 39 6 Ekonomiska konsekvenser 40 7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 41 8 Författningskommentar 41 8.1 Förslaget till lag om ändring i 41 Bilaga 1 lagförslag 46 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Ett reformerat hovrättsförfarande (SOU 1995:124) 65 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 66 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 78 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 80 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 9 kap. 9 § skall upphöra att gälla, dels att 2 kap. 4 §, 3 kap. 6 §, 6 kap. 6 §, 17 kap. 15 §, 30 kap. 13 §, 49 kap. 8 §, 50 kap. 10, 13, 16, 21 och 22 §§, 51 kap. 8, 10 och 13 §§, 52 kap. 7 §, 55 kap. 8 §, 56 kap. 7 och 13 §§ samt 58 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas två nya paragrafer, 32 kap. 7 § och 50 kap. 12 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4 § Hovrätten är domför med tre lagfarna domare. I mål som överklagats från tingsrätt skall dock minst fyra lagfarna domare delta när hovrätten avgör målet, om tingsrätten bestått av tre lagfarna domare. Om en av de lagfarna domarna får förhinder sedan huvudförhandling har påbörjats, är rätten ändå domför. Flera än fem lagfarna domare får inte delta i hovrätten. I brottmål gäller, i stället för bestämmelserna i första stycket, att hovrätten är domför med tre lagfarna domare och två nämndemän. Om en av de lagfarna domarna eller en av nämndemännen får förhinder sedan huvudförhandling har påbörjats, är rätten ändå domför. Flera än fyra lagfarna domare och tre nämndemän får inte delta. Finns det inte anledning att döma till svårare straff än böter och är det i målet inte fråga om företagsbot, är hovrätten domför även med den sammansättning som anges i första stycket. Detsamma gäller vid handläggning som inte sker vid huvudförhandling. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skall hovrätten bestå av tre lagfarna domare. Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse är hovrätten domför med en lagfaren domare. Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett överklagande har förfallit vid sammanträde som avses i 50 kap. 10 § eller 51 kap. 10 § är hovrätten domför med en lagfaren domare. Åtgärder som avser endast beredandet av ett mål får utföras av en lagfaren domare i hovrätten eller, om de inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare, av en annan tjänsteman i hovrätten som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Närmare bestämmelser om detta meddelas av regeringen. Bestämmelserna i 4 kap. 13 § gäller även för andra tjänstemän än domare när de utför åtgärder enligt femte stycket. 3 kap. 6 § En avdelning av är domför med fem ledamöter. Fler än sju ledamöter får inte sitta i rätten. Om prövningen är av enkel beskaffenhet, är avdelningen domför med tre ledamöter vid prövning av 1. frågor om häktning och reseförbud som avses i 55 kap. 8 § andra stycket tredje meningen, 2. ansökningar om resning eller återställande av försutten tid eller 3. klagan över domvilla. Har tidigare lämnat en ansökan om resning från samma sökande beträffande samma avgörande utan bifall och anför sökanden inget nytt som är av betydelse för prövningen av ansökningen, är avdelningen domför med en ledamot, om ansökningen avslås eller avvisas. Frågor om prövningstillstånd får avgöras av en ledamot. Fler än tre ledamöter får inte delta. Frågor om prövningstillstånd som har förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § andra stycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet. En avdelning av är domför med en ledamot vid prövning av 1. frågor om avskrivning av mål efter återkallelse, 1. frågor om avskrivning av mål efter återkallelse eller efter det att ett överklagande har förfallit, 2. frågor om avvisning av ett överklagande hos , 3. frågor om förening av mål enligt 14 kap. 7 a §, 4. överklagande av hovrätts avvisningsbeslut som avses i 54 kap. 17 § eller 5. frågor som avses i 55 kap. 8 § andra stycket första och andra meningarna. 6 kap. 6 § I protokollet skall berättelser som lämnas under förhör i bevissyfte antecknas i den omfattning berättelserna kan antas vara av betydelse i målet. Detsamma gäller vad rätten iakttar vid syn på stället. Första stycket gäller inte be- rättelser av tilltalade i brottmål. Vid huvudförhandling i hovrätt behöver berättelser eller iakt- tagelser enligt första stycket antecknas endast om anteckningen kan antas bli av betydelse vid överklagande till Högsta dom- stolen. Vid huvudförhandling i behöver sådana anteckningar inte göras. Vid huvudförhandling i hovrätt behöver berättelser eller iakt- tagelser enligt första stycket antecknas endast om anteckningen kan antas bli av betydelse vid fullföljd till högsta domstolen. Vid huvudförhandling i högsta dom- stolen behöver sådana anteck- ningar inte göras. 17 kap. 15 § Om rätten finner att en dom eller ett beslut innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av rättens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende, får rätten besluta om rättelse. Har rätten av förbiseende under- låtit att fatta ett beslut som skulle ha meddelats i samband med en dom eller ett slutligt beslut, får rätten komplettera sitt avgörande från det att avgörandet meddelades. Har rätten av förbiseende under- låtit att fatta ett beslut som skulle ha meddelats i samband med en dom eller ett slutligt beslut, får rätten komplettera sitt avgörande från det att avgörandet vann laga kraft. En komplettering senare än efter det att avgörandet meddelades får dock ske endast om en part begär det och motparten inte motsätter sig kompletteringen. Innan beslut om rättelse eller komplettering fattas, skall parterna ha fått tillfälle att yttra sig, om det inte är uppenbart obehövligt. Be- slutet skall om möjligt antecknas på varje exemplar av det avgöran- de som rättats. Innan beslut om rättelse eller komplettering fattas, skall parterna även i annat fall än som avses i andra stycket andra meningen ha fått tillfälle att yttra sig, om det inte är uppenbart obehövligt. Be- slutet skall om möjligt antecknas på varje exemplar av det avgöran- de som rättats. 30 kap. 13 § Om rätten finner att en dom eller ett beslut innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av rättens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende, får rätten besluta om rättelse. Har rätten av förbiseende underlåtit att fatta ett beslut som skulle ha meddelats i samband med en dom eller ett slutligt beslut, får rätten komplettera sitt avgörande från det att avgörandet meddelades. Har rätten av förbiseende underlåtit att fatta ett beslut som skulle ha meddelats i samband med en dom eller ett slutligt beslut, får rätten komplettera sitt avgörande från det att avgörandet vann laga kraft. En komplettering senare än efter det att avgörandet meddelades får dock ske endast om en part begär det och motparten inte motsätter sig kompletteringen. Har den dömde lämnat oriktiga uppgifter om sitt namn eller personnummer utan att detta avslöjats under rättegången, får rätten på åklagarens begäran besluta om rättelse av sitt avgörande. Innan beslut om rättelse eller komplettering fattas, skall parterna ha fått tillfälle att yttra sig, om det inte är uppenbart obehövligt. Be- slutet skall om möjligt antecknas på varje exemplar av det avgöran- de som rättats. Innan beslut om rättelse eller komplettering fattas, skall parterna även i annat fall än som avses i andra stycket andra meningen ha fått tillfälle att yttra sig, om det inte är uppenbart obehövligt. Be- slutet skall om möjligt antecknas på varje exemplar av det avgöran- de som rättats. Om ett sammanträde ställs in i förväg därför att någon som kallats till sammanträdet har anmält förhinder, kan rätten ändå besluta i fråga om påföljd som upptagits i föreläggandet om inställelse, om den som har anmält förhinder inte i efterhand kommer in med utredning som gör det sannolikt att han hade laga förfall. För att tredskodom skall meddelas krävs ett yrkande om det. 49 kap. 8 § Om tingsrätten förklarat en domare jävig, utsett måslägandebiträde, beslutat att kostnader för enskild parts inställelse skall betalas av allmänna medel eller bifallit en begäran om att ersättning till vittne som åberopats av enskild part skall betalas av allmänna medel får tingsrättens beslut inte överklagas. Ett beslut som gäller hän- skjutande av en fråga till enligt 56 kap. 13 § får inte överklagas. 50 kap. 10 § Hovrätten skall sända över svarsskrivelsen till klaganden. Om det behövs, får hovrätten besluta om ytterligare skriftväxling under förberedelsen. Hovrätten får också meddela närmare bestämmelser om skriftväxlingen och därvid bestämma i vilket avseende parten skall yttra sig. En part får föreläggas att ge in mer än en skrivelse endast om det finns särskilda skäl. Under förberedelsen får sam- manträde hållas, om det behövs för en ändamålsenlig handläggning av målet. Under förberedelsen får sam- manträde hållas, om det behövs för en ändamålsenlig handläggning av målet. I fråga om ett sådant sammanträde tillämpas bestäm- melserna i 16 § första stycket och andra stycket första meningen, 21 § första stycket första meningen och 22 §. Vad som sagts om sammanträde per telefon i 42 kap. 10 § skall gälla även vid sammanträde enligt denna paragraf. Är det till fördel för handlägg- ningen av målet, bör hovrätten innan förberedelsen avslutas göra en skriftlig sammanfattning av parternas ståndpunkter, så som de uppfattas av hovrätten. Parterna skall beredas tillfälle att yttra sig över sammanfattningen. 13 § Hovrätten får avgöra målet utan huvudförhandling, 1. om klagandens ändrings- yrkande har medgetts, 2. om det är uppenbart att överklagandet är ogrundat, Hovrätten får avgöra målet utan huvudförhandling, om klagandens ändringsyrkande har medgetts eller om det är uppenbart att överklagandet är ogrundat. 3. om båda parter har begärt att målet skall avgöras utan huvudförhandling eller förklarat att de inte har något att invända mot det eller 4. om värdet av det som överklagandet gäller uppenbart inte uppgår till det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde för tingsrättens dom och inte båda parter har begärt huvudförhandling. Vid beräkningen av värdet enligt första stycket 4 bortses från rättegångskostnader och sådan ränta som avser tid efter det att talan väckts. Kan saken utredas tillfreds- ställande får hovrätten även i andra fall avgöra målet utan huvudförhandling, 1. om parterna har begärt att målet skall avgöras utan huvud- förhandling eller 2. om ingen av parterna, sedan fråga väckts om avgörande utan huvudförhandling, haft någon invändning mot detta. Ett mål får alltid avgöras utan huvudförhandling, om det är uppenbart att sådan förhandling är obehövlig. För prövning som inte avser själva saken behöver huvudförhandling inte hållas. 16 § Till huvudförhandlingen skall parterna kallas. Klaganden skall föreläggas att inställa sig vid påföljd att över- klagandet annars förfaller. Skall han infinna sig personligen, skall hovrätten också förelägga honom vite. Om det är av betydelse för målets handläggning eller utred- ning att motparten inställer sig eller om denne är skyldig att infinna sig personligen, skall han föreläggas vite. Föreläggs mot- parten inte vite, skall han upplysas om att målet kan komma att avgöras även om han uteblir. Klaganden skall föreläggas att inställa sig vid påföljd att över- klagandet annars förfaller. Skall han infinna sig personligen, skall hovrätten också upplysa honom om bestämmelsen i 21 § första stycket andra meningen. Om det är av betydelse för målets hand- läggning eller utredning att motparten inställer sig eller om denne är skyldig att infinna sig personligen, skall han föreläggas vite. Föreläggs motparten inte vite, skall han upplysas om att målet kan komma att avgöras även om han uteblir. Hovrätten skall också bestämma vilka vittnen och sakkunniga som skall kallas till huvudförhandlingen. Parterna skall underrättas om beslutet. 21 § Uteblir klaganden från sam- manträde för huvudförhandling, förfaller överklagandet. Uteblir klaganden från sam- manträde för huvudförhandling, förfaller överklagandet. Detsamma gäller om en klagande som förelagts att infinna sig person- ligen inställer sig endast genom ombud och hovrätten inte anser sig ändå kunna avgöra målet. Uteblir klagandens motpart och har vite förelagts honom, får hovrätten, när förlikning om saken inte är tillåten, i stället för att förelägga nytt vite besluta att han skall hämtas till rätten antingen eller till en senare dag. Uteblir klagandens motpart och har vite förelagts honom, får hovrätten, när förlikning om saken inte är tillåten, i stället för att förelägga nytt vite besluta att han skall hämtas till rätten antingen eller till en senare dag. Detsamma gäller om klagandens motpart inställer sig endast genom ombud när han förelagts vid vite att infinna sig personligen. Om en part inställer sig endast genom ombud när han förelagts vid vite att infinna sig personligen och är förlikning om saken inte tillåten, får hovrätten förelägga nytt vite eller besluta att han skall hämtas till rätten antingen eller till en senare dag. Har vite förelagts en part eller skall parten hämtas till rätten och kan han inte hämtas, får dock målet avgöras trots att parten inställt sig endast genom ombud eller uteblivit. Har vite förelagts klagandens motpart eller skall han hämtas till rätten och kan han inte hämtas, får dock målet avgöras trots att han inställt sig endast genom ombud eller uteblivit. Ett mål får också avgöras om klaganden har förelagts att infinna sig person- ligen men inställt sig endast genom ombud. 22 § Har överklagandet förfallit enligt 21 §, skall hovrätten på ansökan av klaganden återuppta målet, om han för sin utevaro hade laga förfall som han inte kunde anmäla . Har överklagandet förfallit enligt 21 §, skall hovrätten på ansökan av klaganden återuppta målet, om han för sin utevaro eller underlåtenhet att infinna sig personligen hade laga förfall som han inte kunde anmäla . Ansökan om återupptagande skall göras skriftligen från den dag då beslutet meddelades. Om klaganden uteblir på nytt, har han inte rätt att få målet återupptaget. Ansökan om återupptagande skall göras skriftligen från den dag då beslutet meddelades. Om klaganden sedan målet återupptagits uteblir eller inte följer ett föreläggande att infinna sig personligen, har han inte rätt att få målet återupptaget. 51 kap. 8 § Om inte annat följer av andra stycket skall överklagandet delges motparten med föreläggande att svara skriftligen inom . Uppgift om målsägandes eller vittnens ålder, yrke och bostads- adress som saknar betydelse för åtalet skall inte framgå av de handlingar som delges den till- talade i mål om allmänt åtal. Om inte annat följer av andra stycket skall överklagandet delges motparten med föreläggande att svara skriftligen inom . I mål om allmänt åtal får öve- klagandet dock översändas till åklagaren utan delgivning. Upp- gift om målsägandes eller vittnens ålder, yrke och bostadsadress som saknar betydelse för åtalet skall inte framgå av de handlingar som delges den tilltalade i mål om allmänt åtal. Om det är uppenbart att överklagandet är ogrundat, får hovrätten genast meddela dom i målet. Har tingsrätten avslagit ett yrkande om en åtgärd som avses i 26 28 kap. eller upphävt ett beslut om en sådan åtgärd, får hovrätten bevilja åtgärden att gälla tills vidare. Har tingsrätten beviljat en sådan åtgärd, får hovrätten besluta att tingsrättens beslut tills vidare inte får verkställas. I frågor om häktning, reseförbud eller omhändertagande enligt 28 kap. får hovrätten ändra tings- rättens beslut även om motparten inte hörts. Om hovrätten beslutat häkta någon som inte är personligen närvarande vid rätten, skall 24 kap. 17 § tredje och fjärde styckena tillämpas. 10 § Hovrätten skall sända över svarsskrivelsen till klaganden. Uppgift om målsägandes eller vittnens ålder, yrke och bostadsadress som saknar betydelse för åtalet skall inte framgå av de handlingar som sänds över till den tilltalade i mål om allmänt åtal. Om det behövs, får hovrätten besluta om ytterligare skriftväxling under förberedelsen. Hovrätten får också meddela närmare bestämmelser om skriftväxlingen och därvid bestämma i vilket avseende parten skall yttra sig. En part får föreläggas att ge in mer än en skrivelse endast om det finns särskilda skäl. Under förberedelsen får sam- manträde hållas, om det behövs för en ändamålsenlig handläggning av målet. Hovrätten får besluta att den som är anhållen eller häktad skall inställas till sammanträdet. Under förberedelsen får sam- manträde hållas, om det behövs för en ändamålsenlig handläggning av målet. I fråga om ett sådant sam- manträde tillämpas bestämmelser- na i 16 § första stycket och andra stycket första meningen, 21 § första stycket första meningen och 22 §. Hovrätten får besluta att den som är anhållen eller häktad skall inställas till sammanträdet. Vad som sagts om sammanträde per telefon i 45 kap. 13 § och 47 kap. 10 § skall gälla även vid sammanträde enligt denna paragraf. 13 § Hovrätten får avgöra målet utan huvudförhandling, Hovrätten får avgöra målet utan huvudförhandling, om det är uppenbart att överklagandet är ogrundat. Kan saken utredas tillfreds- ställande får hovrätten avgöra målet utan huvudförhandling, 1. om åklagaren har överklagat endast till den tilltalades förmån, 2. om endast den tilltalade överklagat och hans ändringsyrkande godtas av motparten, 3. om det är uppenbart att överklagandet är ogrundat eller 4. om det inte finns anledning att döma den tilltalade till ansvar eller ådöma honom påföljd eller döma honom till annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening. 3. om det inte finns anledning att döma den tilltalade till ansvar eller ådöma honom påföljd eller döma honom till annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening, 4. om parterna har begärt att målet skall avgöras utan huvudförhandling eller 5. om ingen av parterna, sedan fråga väckts om avgörande utan huvudförhandling, haft någon invändning mot detta. Har i fall som avses i andra stycket 1 3 en part begärt huvudförhandling, skall sådan hållas, om det inte är uppenbart obehövligt. Med de påföljder som anges i första stycket 4 likställs vite och, om det inte är fråga om förverkande av villkorligt med- given frihet från fängelsestraff, förordnande enligt 34 kap. 1 § första stycket 1 . Det som sägs i första stycket 4 om villkorlig dom gäller inte villkorlig dom som förenas med föreskrift om samhällstjänst. Med de påföljder som anges i andra stycket 3 likställs vite och, om det inte är fråga om förverkande av villkorligt med- given frihet från fängelsestraff, förordnande enligt 34 kap. 1 § första stycket 1 . Det som sägs i andra stycket 3 om villkorlig dom gäller inte villkorlig dom som förenas med föreskrift om samhällstjänst. Har i fall som avses i första stycket en part begärt huvud- förhandling, skall sådan hållas, om det inte är uppenbart obehövligt. Avser överklagandet även annat än ansvar, får målet avgöras utan huvudförhandling endast om denna talan enligt 50 kap. 13 § får prövas utan huvudförhandling. För prövning som inte avser själva saken behöver huvudförhandling inte hållas. 52 kap. 7 § Om hovrätten finner att klagandens motpart bör höras angående överklagandet, skall överklagandet delges honom med föreläggande att svara skriftligen inom . Om hovrätten finner att klagandens motpart bör höras angående överklagandet, skall överklagandet delges honom med föreläggande att svara skriftligen inom . I mål där åklagaren är motpart får över- klagandet dock översändas till denne utan delgivning. Det överklagade beslutet får inte utan att motparten har lämnats tillfälle att yttra sig ändras såvitt angår hans rätt. Har tingsrätten i tvistemål avslagit ett yrkande om kvarstad eller någon annan åtgärd enligt 15 kap. eller upphävt ett beslut om en sådan åtgärd eller i brottmål avslagit yrkande om en åtgärd som avses i 26 28 kap. eller upphävt ett beslut om en sådan åtgärd, får hovrätten bevilja åtgärden att gälla tills vidare. Har tingsrätten beviljat en sådan åtgärd eller förklarat att beslutet får verkställas även om det inte har laga kraft, får hovrätten besluta att tingsrättens beslut tills vidare inte får verkställas. Hovrätten får också ändra tingsrättens beslut i fråga om häktning, tillstånd till restriktioner enligt 24 kap. 5 a § eller rese- förbud utan att höra motparten. 55 kap. 8 § Om inte annat följer av 7 §, skall överklagandet delges motparten med föreläggande att svara skrift- ligen inom . Uppgift om målsägandes eller vittnens ålder, yrke och bostadsadress som saknar betydelse för åtalet skall inte framgå av de handlingar som delges den tilltalade i mål om allmänt åtal. Om inte annat följer av 7 §, skall överklagandet delges motparten med föreläggande att svara skrift- ligen inom . I mål om allmänt åtal får överklagandet dock översändas till åklagaren utan delgivning. Uppgift om måls- ägandes eller vittnens ålder, yrke och bostadsadress som saknar betydelse för åtalet skall inte framgå av de handlingar som delges den tilltalade i mål om allmänt åtal.