prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att det är angeläget att de personer som har ett funktionshinder som medför svåra kommunikationssvårigheter ges bättre möjlighet att starta och behålla ett företag. Regeringen föreslår därför att bidrag till arbetsbiträde bör kunna lämnas med högst för egenföretagare med svåra kommunikationssvårigheter. Förslaget ökar utgifterna under anslaget med och finansieras genom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp Förslaget föreslås träda i kraft . Kulturarvs-IT Inom AMV och inom kultursektorn har ett antal projekt drivits , som innebär att arbetslösa registrerar bilder, arkivmaterial och föremål. Myndigheter och institutioner inom kultursektorn har stått som huvudmän för en del av dessa projekt. Projekten har drivits tillfälligt och sällan skapat varaktig sysselsättning. Regeringen genomför nu en försöksverksamhet Kulturarvs-IT för att kulturarvet skall bli mer tillgängligt. Satsningen skall avse samlingarna i framför allt centrala kulturarvsinstitutioner och regionala museer. Förutom att personer med arbetshandikapp får arbete är ett syfte med verksamheten att öka möjligheterna för t.ex. skolor och andra utbildningsinstitutioner, forskningen och allmänheten att ta del av museernas samlingar. För de regionala museernas del skall detta ske genom att en arbetsenhet vid varje museum inrättas som kan registrera och göra t.ex. fotografier och arkivmaterial men även andra föremålssamlingar tillgängliga genom digital registrering, inläsning och bearbetning. Även andra regionala kulturinstitutioner bör kunna få viss hjälp med liknande uppgifter. Utöver dessa uppgifter bör verksamheten kunna omfatta sökning i databaser och annan informationstjänst. I försöksverksamheten ingår också en särskild regionalpolitisk satsning förlagd till i första hand , men även till Ulriksfors och . Denna skall avse vissa centrala kulturarvsinstitutioners, i första hand de centrala museernas, behov av registrering och digital bearbetning av sina samlingar. Målgruppen utgörs av personer med mycket nedsatt arbetsförmåga, dvs. av personer som arbetsgivaren kan få lönebidrag för. Regeringen utgår ifrån att det blir ett nytillskott av lönebidragsanställningar och att de berörda institutionerna inte för över redan lönebidragsanställda inom institutionernas ordinarie verksamhet till den föreslagna verksamheten. Satsningen bör heller inte innebära att befintlig personal med lönebidrag vid de regionala museerna sägs upp. Bild- och föremålsregistreringen sker på dator med scanner och annan modern digitaliseringsteknik. Investeringskostnaderna bärs av de berörda institutionerna. För att verksamheten skall kunna genomföras på ett kvalificerat sätt skall de anställda med arbetshandikapp och arbetsledaren delta i en arbetsmarknadsutbildning för att lära sig hur de skall hantera kulturföremål, dataprogram m.m. Ändamålsenliga utbildningsprogram finns utarbetade i samband med det s.k. , ett kulturpolitiskt projekt, som upphör , inom museieområdet. kommer att ha arbetsgivaransvaret för arbetsledare och personer med lönebidrag som är placerade vid de regionala museerna. kommer vidare att ha ett särskilt ansvar för att samordna och leda satsningen i samråd med de regionala museerna. Stiftelsen föremålsvård i kommer att bli arbetsgivare för arbetsledare och personer med lönebidrag i , och . Verksamheten beräknas omfatta 130 personer med lönebidrag vid de regionala museerna och 110 personer med lönebidrag i , och . Därtill beräknas en arbetsledare anställas per regionalt museum samt 14 arbetsledare i , och . Arbetsledarna bekostas inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. Verksamheten ökar utgifterna under anslaget med och finansieras genom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Verksamheten bör träda i kraft . Satsningen är en försöksverksamhet med en första utvärdering som skall ske . Utökade möjligheter till arbetshjälpmedel för arbetshandikappade som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder En funktionshindrad person kan få bidrag till arbetshjälpmedel om han eller hon deltar i vissa av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, t ex. arbetsplatsintroduktion (API) och arbetslivsutveckling (ALU). Regeringen anser att det skall vara möjligt att få tillgång till arbetshjälpmedel oavsett vilken arbetsmarknadspolitisk åtgärd som är aktuell, eftersom arbetshjälpmedel kan vara en förutsättning för att en funktionshindrad person skall kunna tillgodogöra sig en innehållet i en åtgärd. Bidrag till arbetshjälpmedel bör kunna lämnas vid deltagande i samtliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder, utom vid arbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet. Bidraget bör dessutom, som tidigare, kunna lämnas till funktionshindrade ungdomar vid praktisk arbetslivsorientering. Vid utbildning som upphandlas som arbetsmarknadsutbildning skall kostnaderna för eventuella arbetshjälpmedel vara en del av upphandlingen. Ändringen ökar utgifterna under anslaget med och finansieras genom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Förslaget bör träda i kraft . Sammanfattande medelsberäkning Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 6 för . beräknar regeringen utgifterna under anslaget till 6 och för beräknas utgifterna till 6 . A 4 Europeiska socialfonden m.m. Tabell 4.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1 800 000 1999 Förslag 1 840 484 2000 Beräknat 1 754 563 2001 Beräknat 1 640 344 Under detta anslag redovisas utbetalningarna från . Utbetalningarna avser delfinansiering av insatser inom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemenskapsinitiativen. Från anslaget bekostas vidare den statliga medfinansieringen av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6, samt viss administration av bl.a. mål 4. har för innevarande programperiod, som omfattar åren 1995 1999, tilldelats totalt ca 750 miljoner ecu från Socialfonden. Beloppet motsvarar ca . Beslut om nya projekt inom de olika strukturfondsprogrammen får fattas till och med , medan projektverksamhet och utbetalningar beräknas fortgå in . Nästkommande programperiod för EG:s strukturpolitik planeras avse åren 2000 2006 och förbereds på bl.a. unionsnivå. Verksamheten inom ramen för strukturfondsmålen och gemenskapsinitiativen regleras främst av de samlade programdokumenten respektive de operativa programmen som efter förslag från och förhandlingar med regeringen har fastställts av . För varje mål och gemenskapsinitiativ finns en övervakningskommitté, i vilken representanter för svenska myndigheter och organisationer samt ingår. Övervakningskommittéerna har till uppgift att följa upp genomförandet av programmen och därvid se till att beslutade prioriteringar och riktlinjer efterlevs. Målen 3 och 4 samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt omfattas av enbart Socialfonden medan övriga program delfinansieras av flera strukturfonder. En övergripande redovisning avseende samtliga strukturfondsprogram lämnas inom utgiftsområde 19. Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja personer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden. De svenska mål 3- insatserna är inriktade på kompetensutveckling, vägar till sysselsättning via datortekens aktivitetscentra, vägledning och rådgivning, utveckling av små och medelstora företag samt hjälp till egen företagarverksamhet. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra insatserna. Mål 3 administreras av AMS. I varje län finns en regional kommitté som tillsammans med länsarbetsnämnden svarar för genomförandet av programmet. I de regionala kommittéerna ingår bl.a. företrädare för organisationer och myndigheter. Mål 4 syftar till att ge erforderlig kompetensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet till följd av strukturella förändringar. Målgruppen är anställda i små och medelstora företag samt anställda i vård och omsorg. Det svenska mål 4-programmet, även kallat Växtkraft Mål 4, är inriktat på att förändra arbetsorganisationen för att därigenom stärka de anställdas och företagens konkurrenskraft. Av dem som omfattas av kompetensutvecklingen skall hälften vara kvinnor. Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling är ansvarig myndighet för programmet som genomförs i samarbete med regionala partnerskap, i vilka bl.a. arbetsmarknadens parter och andra organisationer ingår. Gemenskapsinitiativet Employment har till syfte att genom utvecklingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomar. Gemenskapsinitiativet Adapt syftar till att genom utvecklingsprojekt underlätta för anställda att klara arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrensförmåga. De två gemenskapsinitiativen är transnationella, vilket innebär att projekten genomförs i partnerskap med liknande projekt i minst två andra medlemsländer. redovisas under anslaget ett anslagssparande om , vilket motsvarar av budget. Anslagssparandet förklaras delvis av fördröjningarna i strukturfondsverksamheten, vilka har haft en inverkan på omfattningen av flera program också . Uppbyggnaden av verksamheten var mer tidskrävande än vad som kunnat förutses. Anslagssparandet visar även på tidigare svårigheter att prognostisera utbetalningarna under anslaget. Andelen intecknade socialfondsmedel är emellertid relativt hög. Inom flertalet av strukturfondsprogrammen har mer än hälften av medlen för programperioden intecknats genom beslut. Bl.a. mot denna bakgrund kan takten i utbetalningarna förväntas öka under innevarande och kommande budgetår. Inom ramen för många övervakningskommittéer betonas nu vikten av en ökad takt i utbetalningarna, och åtgärder för att påskynda projektens medelsrekvisitioner och hanteringen av dessa vidtas inom berörda program. Vidare har regeringen uppdragit åt de tre centrala fondmyndigheterna, dvs. AMS, och , att i samråd med berörda myndigheter vidta åtgärder för att utveckla de administrativa rutinerna inom målen 2, 5b och 6. Enligt AMS delårsrapport för har totalt betalats ut från anslaget, exklusive vissa administrationsmedel som disponeras av , vilket utgör av budget. Regeringen beräknar dock med ledning av AMS prognos en ökning av utbetalningarna och en total nivå om , eller av budget, för året som helhet. Regeringens överväganden Resultatinformation Från programmets start har totalt 113 000 personer deltagit i mål 3, fördelade på 1 300 projekt. Av deltagarna utgörs av kvinnor och av män. Ungdomarnas andel uppgår till . Drygt häften av deltagarna har ingått i projekt som särskilt riktar sig till långtidsarbetslösa och av deltagarna har omfattats av projekt för ungdomar. Andelen deltagare i projekt för arbetshandikappade och invandrare uppgår till . Kommunerna har bedrivit flest mål 3-projekt, en tredjedel av samtliga, därefter följer företag och statliga myndigheter framför allt AMV. Andelen projektanordnare från verksamheter som primärt har ett samhälleligt ändamål men är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn har ökat över tiden. Av de för mål 3 avsatta socialfondsmedlen för programperioden som helhet, totalt ca , har per intecknats genom beslut och utbetalats till projektanordnarna. Stora insatser görs inom mål 3 för att sprida goda exempel. Länsarbetsnämnderna och en arbetsgrupp inom ramen för övervakningskommittén har tagit fram en förteckning över ca 100 projekt som utgör särskilt goda exempel att sprida genom olika informationsinsatser. har också lämnat förslag till förenklingar av det administrativa systemet inom mål 3. har upphandlat oberoende utvärderingar av mål 3. I den senaste rapporten, vilken avlämnades , föreslås bl.a. åtgärder i syfte att förskjuta tyngdpunkten i verksamheten till mer av uppföljning och spridning av erfarenheter från genomförda projekt. Även förslag till förenklingar av ekonomiadministrationen lämnas. I utvärderingen görs en jämförelse mellan mål 3 och ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder med avseende på andelen deltagare som erhållit arbete. Jämförelsen tyder på ett totalt något sämre resultat för mål 3 än genomsnittet för övriga åtgärder. I detta sammanhang bör dock nämnas att ett kriterium för projekt inom mål 3 är att dessa skall vara nyskapande. De syftar således till att pröva nya vägar inom arbetsmarknadspolitiken och resultaten kan därför variera väsentligt mellan olika projekt. Ytterligare en utvärderingsrapport skall avlämnas . De svenska mål 4-insatserna har rönt ett stort intresse inom landet och har dessutom i olika sammanhang på unionsnivå lyfts fram som goda exempel. Från programmets start har ca 12 000 företag beviljats stöd för steg 1-insatser, dvs. analys av kompetensbehovet och utarbetande av en handlingsplan i företaget. Dessa företag har totalt 210 000 anställda, varav är kvinnor och är män. har 6 400 beslut fattats om stöd till steg 2-insatser som innebär genomförande av kompetensutveckling i enlighet med handlingsplanerna. Av de för programperioden tillgängliga bidragsmedlen för mål 4, vilka utgörs av lika delar socialfondsmedel och statlig medfinansiering - totalt ca , har intecknats genom beslut per . De utbetalda medlen uppgår till . Arbetet inom mål 4 är starkt decentraliserat vilket enligt regeringens bedömning bidragit till det mycket stora engagemang som ledamöterna i de regionala partnerskapen har visat. Detta har i sin tur bildat grund för goda resultat i programmet. har upphandlat oberoende utvärderingar av mål 4. Till följd av en interimsrapport som avlämnades har åtgärder vidtagits för att i högre grad styra mål 4-insatserna till prioriterade grupper som lågutbildade och kvinnor. Andelen kvinnor i programmet har därvid ökat. Utvärderingsrapporter avseende slutet av programperioden skall avlämnas och . har på uppdrag genomfört en studie av sysselsättningseffekten i mål 4. Studien tyder på positiva resultat, t.ex. uppger en femtedel av företagen att de har nyanställt personal som en följd av mål 4-insatserna. Gemenskapsinitiativen Employment och Adapt omfattar totalt 120 respektive 56 projekt fördelade på två ansökningsomgångar. Den andra och sista ansökningsomgången genomfördes . av socialfondsmedlen inom de två programmen har intecknats genom beslut per . Andelen utbetalda medel uppgår till inom Employment och till inom Adapt. Arbetet med Employment och Adapt har gått in i en ny fas där tyngdpunkten ligger på spridning av resultat och s.k mainstreaming med sikte på mål 3 respektive mål 4 och ordinarie verksamhet. Strategier för resultatspridning och mainstreaming utarbetas av övervakningskommittén. har upphandlat oberoende utvärderingar av de två gemenskaps- initiativen. De första utvärderingsrapporterna berördes i förra årets budgetproposition. Av de utvärderingar som skall omfatta slutet av programperioden har en rapport redovisats för Employment. I rapporten pekas bl.a. på behovet av ökad samverkan med myndigheter och andra aktörer för ett erfarenhetsutbyte kring projektens resultat. En utvärderingsrapport för Adapt avlämnas och ytterligare rapporter för båda programmen . Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Verksamheten inom strukturfondsprogrammen omfattar främst fleråriga projekt. Det innebär att åtagandena under anslaget medför kostnader för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för besluta om åtaganden under anslaget som medför framtida utgifter. AMS samt vissa länsstyrelser vad avser gemenskapsinitiativet Interreg II A som utbetalningsansvariga myndigheter för Socialfonden får då rätt att göra åtaganden inom den ram som beräknats för programperioden som helhet. kan den totala ramen för innevarande programperiod under anslaget beräknas till ca , vilket inkluderar viss statlig medfinansiering. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget fatta beslut om åtaganden som exklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst . Slutsatser Regeringen bedömer att genomförandet av mål 3, mål 4, Employment och Adapt i många avseenden har fungerat mycket väl. I mål 3 och de två gemenskapsinitiativen har av socialfondsmedlen intecknats genom beslut och arbete pågår med att lyfta fram och sprida goda exempel från programmen. I mål 4 har av bidragsmedlen intecknats genom beslut. Mot bakgrund av de, som regeringen bedömer, goda resultaten i programmet är det väsentligt med fortsatta åtgärder för att utnyttja de för programperioden tillgängliga medlen till fullo. I såväl mål 3 som mål 4 har de regionala partnerskapen ett starkt inflytande i genomförandet av programmen. Dessa partnerskap har enligt regeringens mening medfört att samarbetsformerna och kontaktnäten på regional och lokal nivå har utvecklats och utökats väsentligt. Detta kan antas vara till gagn för arbetsmarknaden och arbetsmarknadspolitiken också i ett bredare perspektiv. Regeringen bedömer vidare att genomförda och planerade utvärderingar ger övervakningskommittéerna ett kvalificerat beslutsunderlag för eventuella åtgärder i syfte att inför slutet av programperioden ytterligare styra upp verksamheten mot målen i programmen. Regeringen har vid beräkningen av anslaget tagit hänsyn till AMS prognos för utbetalningarna av socialfondsmedel. Dessutom ingår medel för den statliga medfinansieringen av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6. kostnader för administration av mål 4, Employment och Adapt täcks till största delen av s.k. tekniskt stöd inom ramen för de två programmen. Överskjutande kostnader måste finansieras nationellt. För detta ändamål har beräknats under anslaget. Mot bakgrund av de regler som gäller inom andra strukturfondsprogram har regeringen vidare beräknat högst under anslaget för ersättning vid löneavdrag och reseförmåner till icke statligt anställda ledamöter i de regionala partnerskapen inom mål 4. De ökade utgifterna finansieras genom att anslaget B 2 minskas i motsvarande omfattning Med hänsyn till det ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 1 för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna under anslaget till 1 respektive 1 . Hänsyn har därvid också tagits till den nya programperioden för strukturfonderna. för arbetsmarknads- politisk utvärdering Tabell 4.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 16 642 1999 Förslag 13 525 2000 Beräknat 13 771 2001 Beräknat 13 977 () inrättades och har varit under uppbyggnad . IFAUs uppgift är att främja, stödja och genomföra främst utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och studier av arbetsmarknadens funktionssätt. Under IFAUs första verksamhetsår har grunden för dess forskningsverksamhet lagts. Detta har inneburit att IFAU har kontaktat forskare av intresse för de projekt som skall genomföras . Bland påbörjade projekt finns en studie av arbetsmarknadspolitikens undanträngningseffekter och en sammanställning av arbetsmarknadspolitiken . En kurs i utvärderingsekonometri i vilken internationellt kända forskare medverkade hölls . I denna kurs deltog forskare, doktorander samt de personer som arbetar med utvärderingsfrågor vid departement och myndigheter. IFAU har också haft regelbundna seminarier och personal från IFAU har också deltagit i konferenser och workshops. Resultaten från IFAUs forskning publiceras i två rapporter, den fullständiga rapporten som working paper och en sammanfattande mer lättillgänglig publikation form av en forskningsrapport. Slutsatser Det arbete inom arbetsmarknadspolitisk utvärdering som IFAU har inlett ligger i linje med de behov som har påvisat för att öka kunskapen om arbetsmarknadspolitikens effekter. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär en stor offentlig utgift och därför är det mycket betydelsefullt att utvärdera åtgärdernas effektivitet. Det finns därför anledning att förstärka IFAU. Förslaget finansieras genom anslaget B 3 bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. minskas med motsvarande belopp. De ytterligare resurserna som institutet tilldelas skall användas för olika utvärderingar av de arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärderna. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av en korrigering av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området. I tabellen redovisas justeringen enligt följande: Tabell 4.20 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 11 274 Pris- och löneomräkning 226 Justering av 25 Beslut inkl. förslag 2 000 Förslag 13 525 A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring Tabell 4.21Anslagsutvecklingen Tusental kronor 51 500 1999 Förslag 61 183 2000 Beräknat 65 924 2001 Beräknat 66 917 Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . Från anslaget finansieras vissa förvaltningskostnader i den nya kompletterande arbetslöshetskassan. Utgifterna avser dels administrationen av grundbelopp, dels administrationen av inkomstbortfallsersättning för dem som valt att ansluta sig till arbetslöshetskassan i den mån dessa inte finansieras genom anslutningsavgifter. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen föreslog i proposition 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring att en kompletterande arbetslöshetskassa skulle bildas. beslutade att ett nytt anslag skulle uppföras för kostnader under uppbyggnadsskedet av den nya kompletterande arbetslöshetskassan (bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236). En särskild utredare tillkallades för att säkerställa att den kompletterande arbetslöshetskassan kunde bildas och att den kunde vara i full drift . Vissa förberedelser behövde göras under och för detta ändamål fanns anvisat . Medlen var avsedda att användas till anskaffning av utrustning samt utbildning m.m. godkände regeringen som den kompletterande arbetslöshetskassan. I samband med godkännandet ingick staten avtal med Arbetslöshetskassan ALFA som bl.a. innebar att kassan övertog den verksamhet avseende kontant arbetsmarknadsstöd som fram till utgången av bedrevs vid länsarbetsnämnderna i , , och . Under betalar Arbetslöshetskassan ALFA inte finansieringsavgift för dem som anslutit sig till kassan. Detta beror på att denna avgift beräknas utifrån uppgifter från verksamhetsåret som föregår det år när avgiften skall betalas och att kassan bara har varit i drift . Detsamma gäller systemet med utjämningsbidrag och utjämningsavgift. Arbetslöshetskassan ALFA:s administration av grundbeloppet skall helt finansieras genom statsbidrag medan kassans administration av inkomstbortfallsersättningen för dem som anslutit sig till kassan skall finansieras genom statsbidrag endast under ett initialskede. Regeringen har därför begärt en redovisning av hur stor del av de tilldelade medlen som använts för de olika ändamålen. AMS har redovisat att kassan enbart delvis kunnat särskilja administrationskostnaderna avseende dem som får grundbelopp och dem som är anslutna till kassan. AMS har konstaterat att svårigheten beror på den korta tid som kassan bedrivit verksamhet och att många faktorer, som antalet som kommer att ansluta sig och storleken av de insatser kassan behöver vidtaga för att informera om möjligheten att ansluta sig, är osäkra. kommer kassan därför att fortsätta arbetet med att etablera fördelningsnycklar för verksamheten. hade drygt 2 200 personer anslutit sig till Arbetslöshetskassan ALFA. Slutsatser Regeringen bedömer att AMS i samarbete med Arbetslöshetskassan ALFA under kommer att slutföra det påbörjade arbetet med att fastställa hur stor del av kassan verksamhet som hänför sig till administrationen av grundbeloppet respektive inkomstbortfallsersättningen. Under kommer kassan även att till staten betala finansieringsavgift samt att omfattas av systemet med utjämningsavgift och utjämningsbidrag.