prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget för internationella adoptionsfrågor för . beräknas anslaget till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 6 468 Pris- och löneomräkning 266 Justering av 11 Förslag 1999 6 745 B16 Tabell 5.21 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1) Utgifts- prognos 1999 Förslag 524 848 2000 Beräknat 534 519 2) 2001 Beräknat 542 003 3) 1) Varav 4 300 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. 2) Motsvarar 524 848 tkr prisnivå 3) Motsvarar 524 848 tkr i 1999 prisnivå (SiS) bildades som central förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). övertog SiS från landsting och kommuner det formella huvudmannaskapet för de institutioner som be- dömdes motsvara behovet av efterfrågan av vårdplatser. Verksamheten vid är mycket omvärldsberoende och därför svårpla- nerad. Den är ständigt utsatt för krav på föränd- ring och anpassning. Detta har under de inledan- de åren bl.a. avspeglat sig i en ökad efterfrågan av ungdomsvård och en minskad efterfrågan av missbrukarvård. Därtill skall den vård som till- handahålls tillgodose vitt skilda behov och sam- tidigt ha en hög kvalitet. SiS är i hög grad bero- ende av intäkter från vårdavgifter för sin verksamhet. Avgiftsintäkterna beräknas enligt SiS till för och . Den sjunkande efterfrågan på LVM-place- ringar har gett minskade intäkter och ekono- miska problem för SiS. Innan det statliga över- tagandet fanns drygt 1 300 platser vid LVM-hem. Vid övertagandet övertogs cirka 1 000 som successivt minskats till cirka 343 efter de kraftiga rationaliseringar SiS genomfört för att få verksamheten i ekono- misk balans. Anpassningen av verksamheten till efterfrågan har dock varit förenad med stora kostnader och har tagit att genomföra. Prognosen för pekar dock på att verksamheten är i balans. Antalet vårdplatser överensstämmer i stort med nuvarande efterfrågan. kan efterfrågebilden snabbt svänga. SiS har med anledning av regeringens proposi- tion Vissa reformer av påföljdssystemet (prop. 1997/98:96, bet. 1997/98:JuU21, rskr. 1997/98:275) erhållit ett tilläggsanslag på i tilläggsbudgeten för för att finansiera förberedelser för införandet av påföljden sluten ungdomsvård. De årliga kostnaderna för de beräknade 10 årsplatserna i sluten ungdomsvård föreslås finansieras genom att överförs från utgiftsområde 4 Rättsväsendet an- slag D1 Kriminalvården. Den utredning som regeringen beslutade om att tillsätta (Dir 1997:113) för att se över SiS organisationsstruktur, finansi- ella styrning och framtida platsbehov har i sep- tember 1998 överlämnat sitt betänkande till rege- ringen. Utredarens förslag berör vårdavgifterna, fastighetsfrågan, huvudkontorets stöd till insti- tutionerna samt behov av bättre prognoser vad gäller efterfrågan av vårdplatser. När det gäller vårdavgifterna anser utredaren att SiS kan förbättra likviditeten genom att debi- tera kommunerna avgiften redan vid placerings- tillfället. Vidare kan högre avgifter för akut- och utredningsvård tas ut liksom för den frivilliga vården som ges enligt socialtjänstlagen. För fas- tigheterna föreslår utredaren ett förändrat system för eventuella avvecklingskostnader. SiS bör enligt utredaren ge utbildning och stöd till institutionscheferna i verksamhetsplanering och chefsskap samt i personal- och förhandlingsfrågor. SiS bör även ta fram ett metodutvecklingsprogram. För att förbättra prognosarbetet föreslår utredaren att nya metoder och kontakter med kommunerna utarbetas för att kunna göra bättre be- hovsprognoser. Utredningens förslag bereds i . Institutionsstyrelsen har skapat särskilda nät- verk och arbetsgrupper inom myndigheten. En arbetsgrupp har bildats inom SiS som har till uppgift att utarbeta ett förslag till handlingsprogram för genderfrågor. Konkreta frågor för SiS att ta upp är t.ex. vilka könsroller som förmedlas på institutionerna, vilka behov flickor och pojkar har behandlings- mässigt, att kvinnor och män får tillgång till vård på lika villkor samt vilken betydelse kvinnlig respektive manlig personal har för vården och behandlingen inom SiS verksamhet. Beställningsbemyndigande Beställningsbemyndigande för beviljande av forsknings- och utvecklingsmedel och beräknad anslagspåverkan 2001. Tabell 5.22 Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 11 467 11 934 10 567 11 567 12 567 Nya förpliktelser 11 415 10 000 10 000 10 000 10 000 Infriade förpliktelser* 10 948 11 367 9 000 9 000 9 000 Utestående förpliktelser 11 937 10 567 11 567 12 567 13 567 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 0 20 000 20 000 20 000 20 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Regeringens slutsatser SiS har på ett förtjänstfullt sätt genomfört en nödvändig omstrukturering av verksamheten för att nå balans mellan den vård som efterfrågas och de resurser som kan erbjudas, utan att vårdens kvalitet har eftersatts. Tack vare de kraftiga ned- skärningar SiS genomfört synes verksamheten nu vara i ekonomisk balans. Regeringen föreslår en neddragning av SiS ramanslag med med anledning av den volymminskning som skett. Dessa medel föreslås tillföras kommunerna för deras mer- kostnader för unga lagöverträdare med anledning av propositionen Vissa reformer av påföljds- systemet (prop. 1997/98:96). Genom de medel som föreslås tillföras från utgiftsområde 4: Rättsväsendet förstärks anslaget med netto. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slag B16 för . beräknas 534 519 000 respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 508 286 Pris- och löneomräkning 7 601 Justering av 1 361 Minskat resursbehov nettoförändring/omfördelning 7 600 Förslag 1999 524 848 B17 Alkoholinspektionen Tabell 5.23 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 13 000 1999 Förslag 11 013 2000 Beräknat 14 265 1) 2001 Beräknat 14 488 2) 1) Motsvarar 14 013 tkr prisnivå 2) Motsvarar 14 013 tkr prisnivå Alkoholinspektionen skall bidra till att uppfylla målet för utgiftsområdet genom att övervaka efterlevnaden av alkohollagen, dvs. tillse att be- stämmelser avseende hanteringen av alko- holdrycker efterlevs och bidrar till att samhällets alkoholpolitiska mål uppfylls. Alkoholinspektionen startade sin verksamhet . Inspektionen bildades med anledning av bl.a. EU-medlemskapet och att beslutat att avskaffa de tidigare import, export, tillverknings- och partihandels- monopolen när det gäller alkoholdrycker. Dessa har ersatts av ett nytt alkoholpolitiskt motiverat tillstånds- och tillsynssystem som hanteras av Alkoholinspektionen. Detta system har dock i vissa delar kritiserats av och och en dialog pågår med EU- kommissionen om hur tillstånds- och tillsynssystemet kan korrigeras för att överensstämma med EG-rätten. Regeringens överväganden Resultatinformation Alkoholinspektionen har arbetat i enlighet med mål som regeringen satt upp i regleringsbrevet. Handläggning av tillstånds- och tillsynsärenden har prioriterats. Försening har uppstått vad gäller att bygga upp ett databaserat tillstånds- och till- synsregister som förutom de egna tillverknings- och partihandelstillstånden även skall omfatta samtliga kommuners ca 12 000 serveringstill- stånd med personregister över alla styrelseleda- möter, föreståndare och tillståndshavare. Under det gångna budgetåret har 89 ansök- ningsärenden avgjorts till en kostnad av per tillverknings- eller partihandelsärende. Handläggningstiden har i genomsnitt varit per ärende, vilket är klart bättre än . Utbildningsinsatser och informationsspridning har genomförts enligt vad som planerats. Ett flertal konferenser och andra initiativ har genomförts för att bl.a. utveckla länsstyrelsernas regionala tillsyn. Samarbetet med andra myndigheter har utvecklats i tillsynsarbetet och Alkoholinspektionen redovisar i årsredovis- ningen en omfattande samverkan med andra myndigheter och organisationer. Tillsynsbesök med ingående kontroller har gjorts vid 60 företag. Tillsynsbesöken har med- fört 5 återkallelser av tillstånd, en varning och 37 påpekanden. Alkoholinspektionen har ett anslagssparande på vilket är avsett att användas till kostnaderna för det data- baserade tillstånds- och tillsynsregisteret som är under uppbyggnad. Alkoholinspektionens verksamhet finansieras genom ramanslag på statsbudgeten som bestäms av som deras och länsstyrel- sernas verksamhet på alkoholområdet skall mot- svaras av de avgifter som tas in från tillverkare och partihandlare inom alkoholbranschen. I EG- domstolens dom i det s.k. Franzénmålet kritise- rades bl.a. de höga avgifterna. Av den anled- ningen sänkte regeringen avgifterna så att intäkterna beräknas minska med ca . På alkoholområdet är framtiden för närva- rande svårbedömd. har i en formell underrättelse ansett att tillsynsavgifterna är för höga och att partihandelstill- stånden diskriminerar utländska alkoholprodu- center och försvårar för framför allt små företag att komma in på den svenska marknaden. har besvarat underrättelsen och en dialog pågår om olika möjliga förändringar av det svenska till- stånds- och tillsynssystemet. Slutsatser Regeringen föreslår att Alkoholinspektionens anslag tillfälligtvis minskas med för på grund av omprioriteringar inom utgiftsområdet och med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslag B17 Alkoholinspektionen . föreslår regeringen repektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 14 548 Pris- och löneomräkning 265 Omfördelning inom utgiftsområdet 3 800 Förslag 1999 11 013 Tabell 5.24 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 250 1999 Förslag 687 2000 Beräknat 699 1) 2001 Beräknat 708 2) 1) Motsvarar 687 tkr prisnivå 2) Motsvarar 687 tkr prisnivå inrättades i enlighet med de krav som Euro- peiska kommissionen uppställt inför inträde i Europeiska unionen för att skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet på alkohol. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. Detaljhandelsmonopolet skall fungera icke- diskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och Systembo- laget. För att säkerställa icke-diskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. De utses av regeringen . För beredning av ären- den hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. avgjorde nämnden 21 av 24 inkomna ärenden. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslag för . Häri ingår pris- och löneomräkning med . föreslår rege- ringen respektive . B19 Bidrag till äldrebostäder m.m. Tabell 5.25 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 100 000 1999 Förslag 150 000 har beslutats om ett nytt sti- mulansbidrag för äldrebostäder. Villkoren för bi- draget regleras i förordningen (1998:1025) om stimulansbidrag till äldrebostäder m.m. som trädde i kraft . Anslaget disponeras av och administreras av länsstyrelserna och . Regeringens överväganden Ädelreformen medförde kraftigt ökade behov av goda och funktionella bostäder och lokaler av- sedda för äldre. En del av dessa behov har kunnat tillgodoses genom de omfattande ny- och om- byggnationer av äldreboendet som ägt rum i kommunerna till en del finan- sierat med statliga stimulansmedel. På många håll är dock behovet fortsatt stort av nya och om- byggda bostäder för äldre och i många kommu- ner pågår också en utbyggnad. För att bl.a. säkerställa att nödvändiga projekt inte skjuts har regeringen i tilläggsbudget (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU97, rskr. 1997/98:317) beslutat att en ram på motsvarande 400 miljoner skall avsättas för ett tillfälligt statligt byggstöd för äldrebostäder m.m. i kommunerna . Regeringen behand- lade denna fråga i propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113). Åtgärden medför ökade förutsätt- ningar för kommunerna att uppfylla de natio- nella mål för äldrepolitiken som bl.a. innebär att äldre skall ha möjlighet att vid behov kunna flytta till en särskild boendeform. Medlen skall användas för ny- och ombyggnad samt förbättringar av dels bostäder i särskilda boendeformer, dels sådana lokaler i anslutning till det särskilda boendet som skall användas som möteslokaler, samlingslokaler etc. för äldre. Slutsatser Med hänvisning till ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slag B19 Bidrag till äldrebostäder m.m. för . B20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Tabell 5.26 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag 10 000 1 2000 Beräknat 10 000 2001 Beräknat 10 000 1 Nytt anslag Regeringens överväganden Situationen för hemlösa har försvårats och rege- ringen vill i samarbete med kommuner och ideella organisationer satsa resurser och vidta åt- gärder för att förbättra situationen för hemlösa. Kommunerna har det yttersta ansvaret för att människor i utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver. Verksamheterna inom den sociala omsorgen regleras i flera olika lagar, bl.a. socialtjänstlagen (1980:620), hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:762), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt lagen (1988:870) om vård av missbrukare. I bostadslösas situation i ( 1994:15) konstaterades att det fanns cirka 10 000 hemlösa. Be- greppet hemlösa definieras i rapporten som per- soner som saknar egen eller förhyrd bostad och som inte bor stadigvarande inneboende samt är hänvisade till tillfälliga boendealternativ eller är uteliggare. Hälften av dem befann sig i de tre storstäderna. De dominerande orsakerna till hemlöshet angavs vara svårigheter att betala hyran eller svårighet att klara av att bo utan att störa andra boende. Kartläggningen pekade även på att de resurser som fanns inte var tillräckligt anpassade till de hemlösas behov. Rapporten bekräftade att många hemlösa med svårare problem söker sig till de frivilliga organisationerna som fyller en viktig funktion när det gäller att ge stöd och hjälp. De mest omfattande frivilliginsatserna görs av och som er- bjuder möjligheter till tillfällig övernattning eller olika former av tillfälligt boende. har från olika håll signalerats att hemlösheten har ökat och att de hemlösas situation försvårats. En orsak kan vara ökade svå- righeter på bostadsmarknaden för socialt utsatt. Det kan även till viss del förklaras genom de för- seningar som uppstått i samband med psykiatri- reformen som trädde i kraft . För- ändringen innebar att kommunerna fick ansvaret för öppenvård av de psykiskt funktionshindrade som tidigare hade vårdats inom ramen för lands- tingens slutenvård. Enligt års- rapport om utvärderingen av psykiatrire- formen är genomförandet av reformen försenad bl.a. beroende på att det i vissa fall varit svårt att få till stånd överenskommelser mellan kommu- ner och landsting. Oron för att fler personer med psykiska funktionshinder återfinns bland dem som kan betraktas som hemlösa har återkommit i flera senare undersökningar och också understrukits av de ideella organisationerna som t.ex. Riksför- bundet för Social och Mental Hälsa. Andelen psykiskt funktionshindrade kvinnor bland hemlösa tycks öka liksom personer som förutom sitt psykiska funktionshinder har ett pågående missbruk. Organisationerna har också pekat på bristen på metoder för inventeringar, kartläggningar eller uppsökande verksamhet för att nå personer som saknar bostad eller på annat sätt riskerar att bli hemlösa. Det finns även be- hov av att utveckla och pröva olika stödformer som stärker psykiskt funktionshindrade att klara eget boende. Regeringen har avsatt ur Allmänna arvsfonden . Medlen skall användas för ideella organi- sationers kostnader för att tillsammans med be- rörda kommuner utveckla och pröva nya modeller för stöd och boende för personer med psykiska funktionshinder. Därvid skall projekt i storstadsområdena särskilt uppmärksammas. Vidare har regeringen för avsikt att ge Social- styrelsen i uppdrag att göra en uppföljning av rapporten bostadslösas situation i i syfte att få aktuell kunskap om situationen för gruppen hemlösa, omfattningen av hemlösheten samt vilka insatser som görs för hemlösa och hushåll med svag ställning på bostadsmarknaden. Regeringen anser att ytterligare medel bör an- slås under en treårig försöksperiod till nyskapan- de projekt för de bostadslösa. Det handlar om att utveckla och pröva olika stödformer, finna me- toder för lokala inventeringar och uppsökande verksamhet. Storstädernas särskilda problematik bör härvid beaktas. Stödet skall ges till kommu- ner och ideella organisationer efter ansökan. Det statliga bidraget skall utgå med högst av kostnaderna för projekten. Medlen bör dispone- ras av . Vid beslut om medel skall samordning ske med Allmänna arvsfondens. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under reser- vationsanslag B20 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa för . 5.6 Övrig statlig verksamhet 5.6.1 Regeringens förslag: medger att den statliga garantin för pensionsförpliktelser vid Systembolaget höjs till . Systembolaget är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget bolaget också ett helägt dotterbolag, . Verksamheten omfattar detalj- handel och partihandel med alkoholdrycker. Omsättningen uppgick till 19 147, mkr och antalet årsarbetare till 2 674 (hela koncer- nen). Avkastningen/vinsten för hela koncernen uppgick till . I dom i målet C 185/s95, åklagaren mot , prövade de svenska bestämmelserna om Systembolagets de- taljhandelsmonopol och dess funktionssätt mot artikel 37 i EG-fördraget, som reglerar anpass- ningen av statliga handelsmonopol. Sammanfatt- ningsvis fann domstolen att Systembolagets kri- terier och urvalsmetoder varken var diskri- minerande eller av sådant slag att de missgynnade importerade produkter. Domstolen slog därför fast att ett statligt detaljhandelsmonopol för alkoholdrycker utformat och anpassat såsom det svenska Systembolaget inte stred mot artikel 37 i EG-fördraget vilket för svenskt vidkommande var viktigt ur folkhälsoperspektiv. Systembolaget hade ca 200 leverantörer av vin och sprit jämfört med endast en leverantör . fanns det totalt 2 573 märken i Systembolagets sortiment eller 3 226 artiklar. lanserades 880 nya märken. , som bildades i de- cember 1994, åtar sig hemtagning, lagring, order- sammanställning och distribution av alko- holdrycker för ett stort antal av Systembolagets leverantörer. En påtaglig förbättring av Lagenas ekonomiska resultat har skett och Lagena går med vinst med . Såväl löne- som pensionsadministrationen för handhas av Systembo- laget. För Lagena tillämpas samma pensionsreg- lemente som för Systembolaget. För att bolagets avsättningar till pensioner skall vara avdragsgilla vid inkomsttaxeringen krävs att pensionsutfästel- serna är tryggade genom statlig garanti. Riks- dagen utfärdade därför en garanti för pensionsförpliktelserna vid Systembolaget intill ett belopp på . Genom riks- dagens beslut har staten utökat garantin till . Riks- dagen medgav genom beslut att den statliga garantin för pensionsförpliktelser vid System- bolaget även skall omfatta Lagena Distribu- tion AB. Bolaget betalar en avgift till SPV för garantiförbindelsen. Den sammanlagda pensionsskulden vid Sys- tembolaget har dock successivt ökat bl.a. genom att Systembolaget öppnat nya butiker och därmed har fler anställda. Inflation och löneutveckling har också påverkat skuldens storlek uppåt. En mer markant ökning av pensionsskulden inträffade med . Ökad medellivslängd och lägre allmänt ränteläge hade då föranlett Finans- inspektionen att ändra anvisningarna för beräk- ning av pensionsskulder. I bokslutet uppgår Systembolagets och dotterbolaget sammanlagda pensionsskuld till 597, och statens garanti för koncernens pensionsskuld är . har i skrivelse till hemställt om en höjning av garantibeloppet till . Det ursprungliga motivet för en statlig garanti har numera bortfallit. Systembolagets pensions- utfästelser var tidigare s.k. bruttoförmåner, som inte kunde kreditförsäkras. För att avsättningar till pensionsreserven till fullo skulle bli avdrags- gilla vid beskattningen krävdes en garanti från staten (se prop. 1976/77:125, s. 23). till- lämpar Systembolaget dock inte bruttoförmåner i sina pensionsutfästelser. Förhållandet med en statligt utfärdad garanti utgör en särlösning i jämförelse med hur övriga bolag med statligt ägande tryggar sina pensionsförpliktelser. För att bedöma frågan om förändring av tryggandeform behövs bl.a. en belysning av alternativa tryggan- deformer, de kostnadsmässiga aspekterna av dessa samt de praktiska konsekvenserna av en övergången från en tryggandeform till en annan. har inhämtat att Systembo- laget mot denna bakgrund börjat undersöka för- ändrade former för fortsatt tryggande av pen- sionsåtagandena. En ev. förändrad form för tryggande bör kunna införas . I avvaktan på underlag för ett slutligt ställningstagande rörande den fortsatta formen för tryggande av pensions- förpliktelser och mot bakgrund av en viss ökning av den beräknade pensionsskulden bedömer regeringen att den statliga garantin bör höjas till totalt . 6.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar och dess ramanslag. Ramanslaget uppgår till och upp- gick till . disponerar härutöver en stort antal anslag inom det socialpolitiska området. Dessa anslag, från vilka utbetalningarna sammanlagt uppgick till , redovisas främst under verksamhetsområde Hälso- och sjukvård samt verksamhetsområde Social omsorg. är central expertmyndighet inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor som rör al- kohol, tobak och andra missbruksmedel, såvitt det inte är en uppgift för någon annan statlig myndighet att handlägga sådana ärenden. I uppgifter ingår tillsyn, upp- följning, utvärdering och kunskapsförmedling. Styrelsen svarar också för marknadskontroll och tillsyn av medicintekniska produkter. Vidare är ansvarig för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. inom totalförsvaret (utgifts- område 6 Totalförsvar) och skall bidra till att uppfylla de mål som satts upp för det civila för- svaret enligt totalförsvarsbeslut. Social- styrelsens verksamhet inom totalförsvarsom- rådet redovisas i sin helhet under utgiftsområde 6 Totalförsvar. 6.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutveckling Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 377,4 369,6 381,7 407,4 414,4 421,4 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - Det ekonomiska utfallet för var , vilket innebär att 4,4 miljo- ner kronor förbrukades av det ackumulerade anslagssparandet. - Det ackumulerade anslagssparandet uppgick till vid utgången av , varav beräknas åter- stå vid utgången av .