prop · GM031D18 · 1999-01-01 00:00:00 — Av de totala utgifterna för räntebidrag avser ca räntestöd vid för- bättring av hyres- och bostadsrättshus, s.k. RBF- stöd. Vidare beräknas ca utbetalas för bidrag till s.k. 33 §-ersättning till kommuner. Slutsatser Utgifterna för räntebidrag fortsätter att minska om den nuvarande räntenivån består. På kommer utgifterna dock att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkom- mer. Förslag till ändrade regler Regeringens förslag: Bidragsgivningen upphör helt när den aktuella bidragsutbetalningen understiger ett belopp som mot- svarar . Bidragsandelen för statligt räntestöd för repa- ration och underhåll (RBF-stöd) sänks , dvs. Skälen för regeringens förslag: En av de regel- förändringar som beslutat om (prop. 1996/97:1 utg.omr. 18, bet. 1996/97:BoU1, rskr. 1996/97:92) innebär att mindre bidragsbelopp inte utbetalas . De räntebidrags- former som omfattas av detta är dels räntebidrag enligt äldre bestämmelser, dvs. regler eller äldre, dels det statliga räntestödet för repa- ration och underhåll (RBF-stöd), dels ränte- bidrag enligt system. Regeringen utformade, med utgångspunkt i beslut, bestämmelserna så att bi- dragsbelopp som understiger och bidragsärende inte betalas ut. Bestämmelserna utformades vidare så att bidragsbortfallet inte skulle överstiga per lägenhet, i de fall när flera ärenden avseende samma fastighet eller lägenhet omfattas av besparingsåtgärden. Som en följd av denna utformning av regelsys- temet aviserar bidragsmottagarna även om bidragsbeloppet understiger beloppsgränsen för att bidragsmottagarna skall kunna räkna ihop de innehållna bidragen och i efterhand kunna an- söka om utbetalning av bidraget i de fall som detta överstiger och lägenhet. uppföljning av effekterna av denna utformning av reglerna visar bl.a. att det endast förekom 24 fall där en sådan ansökan berättigade till utbetalning under och att det i efterhand utbetalda bidragsbeloppet uppgick som högst till för en enskild bidragsmottagare. Totalt utbetalades högst i efterhand avseende småärenden av detta slag. Av uppföljning framgår vidare att de s.k. småärendena, totalt ca 50 000, förorsakar en betydande administrativ kostnad för aviseringar och databehandling, trots att bi- draget i flertalet fall inte betalas ut. upp- gick de administrativa kostnaderna för dessa ärenden till ca . Härtill kommer den irritation som skapas av återkommande avi- seringar med besked om att bidragsbeloppet inte kommer att utbetalas. Mot bakgrund av de uppgifter redo- visat föreslår regeringen att de nuvarande reg- lerna för småärenden ändras. Bidragsgivningen bör således helt upphöra när den aktuella bi- dragsutbetalningen understiger ett belopp som motsvarar . Fortsatta aviseringar behöver därmed inte längre ske. Vidare bör möjligheten att i efterhand an- söka om utbetalning av innehållna bidrag, som sammanlagt för en fastighet eller lägenhet över- stiger , upphöra fr.o.m . Omprioriteringar inom utgiftsområdet är nödvändiga med anledning av den beräknade ut- giftsökningen på anslaget A5 Statens bostads- kreditnämnd: Garantiverksamhet, budgetåren 1999 2001. Av denna anledning föreslår rege- ringen att bidragsandelen för statligt räntestöd för reparation och underhåll (RBF) sänks . Den lägre bidragsandelen bör gälla bidrag som avser tiden efter . Eftersom bidragsgivningen har upphört påverkar ändringen återstående utbe- talningar av redan beviljat räntestöd. Denna för- ändring av reglerna beräknas minska utgifterna med ca . Anslaget för har sammanfattningsvis be- räknats enligt följande (effekterna av respektive förändring är i vissa fall uppskattningar): Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 12 100 000 Lägre räntenivå - 3 153 000 Tilläggsbudget - 600 000 Upptrappning av garanterad ränta - 760 000 Lägre bostadsproduktion - 15 000 Långsammare avveckling för de s.k. krisår- gångarna 320 000 Ändrade regler enligt tidigare beslut (exkl. minskat RBF-stöd) - 180 000 Minskat RBF-stöd, från - 100 000 Minskat RBF-stödet, från -75 000 Förslag 1999 7 537 000 A3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 9 400 1999 Förslag 1 000 De utgifter som belastar anslaget är återstående statliga åtaganden enligt ett antal stödformer som är under avveckling. Det gäller nybygg- nadsbidrag, bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad, statsbidrag till hyresrabatter, ung- domsbostadsstöd, investeringsbidrag för bo- stadsbyggande samt tilläggslån för vissa repara- tions- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bo- stadsrättshus. Anslagssparandet vid årets början beror framför allt på att utbetalningarna av det investe- ringsbidrag som infördes blev avsevärt lägre än vad som förväntades budgetproposition. Regeringens överväganden Resultatinformation Huvuddelen av utgifterna - ca 40 miljo- ner kronor - avsåg utbetalningar av det investe- ringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder som infördes . beslutade i samband med vårpropositionen att ansö- kan om utbetalning av bidrag skall ha inkommit (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Tilläggslån till åtgärder i bostadshus som är utbetalades med nästan 10 miljo- ner kronor . Vidare utbetalades i bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad. beräknas ca utbetalas för bidrag till bostadskostnader efter ombygg- nad. När det gäller övriga stödformer beräknas inga utbetalningar ske . Slutsatser Regeringen bedömer att statens åtaganden för dessa äldre stödformer kommer att vara helt av- vecklade , varför inga medel för detta ändamål behöver anvisas på statsbudgeten . Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 8 000 Minskat behov - 7 000 Anslag 1999 1 000 : Förvaltningskostnader Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 15 096 1999 Förslag 12 763 2000 Beräknat 12 989 1 2001 Beräknat 13 207 2 1 Motsvarar 12 763 tkr prisnivå 2 Motsvarar 12 763 tkr prisnivå () lämnar kre- ditgarantier enligt förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder. Kreditgaranti kan även lämnas enligt förordningen (1993:1591) om statlig kreditgaranti för lån för omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder (s.k. omför- delningsgaranti). Kreditgaranti kan slutligen även lämnas med stöd av förordningen (1998:666) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet(se prop. 1997/98:119, bet. 1997/98: BoU10, rskr. 1997/98:306). Sistnämnda form av kreditgaranti är en ny uppgift för myndigheten som tillkommit under . Denna form av kreditgaranti - inklusive admi- nistrationskostnader - finansieras med medel från det under utgiftsområde 25 angivna anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Anslaget får användas för förvaltningskostna- der som är hänförliga till resultatområdet Äldre garantier. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för verksamheten är en effektivt funge- rande garantigivning för finansiering av bostäder. BKN:s verksamhet har även under präglats av den ökade tillströmningen av skadeärenden. Under budgetåret inkom 922 ga- rantiärenden och 514 skadeärenden samt påbör- jades handläggningen av ca 300 regressärenden. beslutade på regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.3, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) en ny modell för hantering av stat- liga kreditgarantier. Den nya modellen innebär att avgifts- och anslagsmedel skall reserveras på konto hos . Till kontot skall föras eventuella återvinningar. Från kontot fi- nansieras infrianden av garantier, administration och andra utgifter. Regeringen bedömer att man inte nu bör genomföra den nya ordningen i sin helhet för äldre garantier utan att man tills vidare behåller särskilda anslag för förvaltningskostna- der och för resultatområdet Äldre garantier och att dessa utgifter inte skall belastas ett konto i . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändringar i revisionsberättelsen avse- ende BKN:s årsredovisning för . RRV bedömer att Statens bostadskredit- nämnd uppfyller kriterierna för att internrevi- sion skall inrättas (prop. 1994/95:100, bil. RRV föreslår därför att BKN skall omfattas av bestämmelserna i förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. Regeringen konstaterar att alla väsentliga för- valtningsbeslut i BKN hanteras av fem handläg- gare och två beslutande chefer. De beslutande chefernas funktion innefattar även intern kon- troll. Regeringen kommer att ta ställning till RRV:s förslag i denna del när resultatet av den uppföljning och analys av garantiverksamheten som regeringen avser att göra föreligger (se an- slaget A5). Slutsatser Regeringen bedömer att Statens bostadskredit- nämnd har uppfyllt de verksamhetsmål som föl- jer av regleringsbrevet när det gäller att, så långt regelverken medger detta, minimera kostnaderna för garantiförluster och administration. Verk- samhetens inriktning är styrd av de författningar som avser att tillgodose det övergripande målet för verksamheten, nämligen en väl fungerande och effektiv garantigivning för finansiering av bostadsbyggande. Regeringen anser att det är nödvändigt att kvaliteten i prognoserna avseende utgifterna för infriande av kreditgarantier förbättras avsevärt. BKN måste därför prioritera de insatser som krävs för att öka tillförlitligheten i dessa progno- ser. Vidare kommer BKN:s medverkan att krävas i den analys och uppföljning av garantiverksam- heten som regeringen avser att genomföra. Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 12 480 Pris- och löneområkning 269 Justering av 14 Förslag 1999 12 763 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området föränd- rades (se bilaga 1, avsnitt 4). : Garantiverksamhet Tabell 4.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 700 000 1999 Förslag 3 000 000 2000 Beräknat 2 500 000 2001 Beräknat 1 500 000 Garantiverksamheten har delats in i två resultat- områden, Äldre garantier och Nya garantier. Med äldre garantier avses garantier utfärdade samt omfördelningsgarantier. Med nya garantier avses i princip garantier utfärdade som inte avser omfördelning av ränteutgifter. Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av statliga garantier för ny- och ombyggnad av bostäder inom resultatområdet Äldre garantier. Utgifterna för garantiförluster beräknas överstiga det anvisade beloppet med . Även budgetåren 1999 2001 beräknas garantiförlusterna bli större än vad som tidigare beräknats. Enligt den senaste prognosen beräknas förlusterna bli ca för budgetåren 1999 2001, vilket är 2 900 miljo- ner kronor mer än vad som beräknades vid tid- punkten 1998. Av denna anledning avser regeringen att noga följa utgiftsutvecklingen och ta de initiativ till regel- förändringar och andra förändringar av verksam- heten som kan behövas. Regeringen avser att återkomma till i samband med vårproposition med en redovisning av vid- tagna åtgärder och med eventuella förslag till åt- gärder som är av sådant slag att de behöver un- derställas . Regeringens överväganden Resultatinformation Garantistocken uppgick vid utgången av till . Nytillskottet av garantier har fortsatt att minska. Garantistocken minskar också totalt sett och uppgick vid ut- gången av till , varav avser Äldre garan- tier. De aktualiserade skadorna under avsåg ett totalt garanterat belopp om , vilket är en ökning med 44 pro- cent i förhållande till . Av de aktualiserade skadeärendena under bud- står bostadsrätter för av det garanterade beloppet, hyresrätter för 17 pro- cent och egnahem för . Av de aktualise- rade skadeärendena utgjorde ackordsärenden av det garanterade beloppet. Underskottet i garantiverksamheten uppgick t.o.m. till . För beräknar BKN att under- skottet uppgår till . Inkomsterna från garantiavgifter för ny- och ombyggnad, vilka tas ut av garanterat belopp, uppgick till . För innevarande budgetår beräknas inkomsterna uppgå till . Efter beslut av med anledning av re- geringens proposition Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119, bet. 1997/98: BoU10, rskr. 1997/98:306) har det tillkommit ett ytterligare resultatområde som närmast är att hänföra till äldre garantier, nämligen kredit- garanti för avlösen av borgen. Infrianden och administration för sådana garan- tier finansieras emellertid med medel från ansla- get för bidrag till särskilda insatser i vissa kom- muner och landsting under utgiftsområde 25. Budget för avgiftsbelagd verksamhet I enlighet med beslut om den nya modellen för garantiverksamhet skall finansie- ringen av resultatområdet Nya garantier ske helt utanför statsbudgeten . Detta re- sultatområde skall finansieras genom avgifter som skall täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan re- dovisas budget för de två resultatområdena. Tabell 4.8 Resultatområde Äldre garantier Miljoner kronor Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Kost- nads- teckning Utfall 1997 110 1 114 - 1 004 Prognos 1998 95 2 795 -2 700 Beräknat 1999 80 3 000 - 2 920 Beräknat 2000 70 2 500 -2 430 Beräknat 2001 60 1 500 - 2 440 Tabell 4.9 Resultatområde Nya garantier Miljoner kronor Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Kostnads- teckning Utfall 1997 4,4 Prognos 1998 12 2,5 9,5 Beräknat 1999 19 18,2 0,8 Beräknat 2000 27 32,1 -5,1 Beräknat 2001 38 47,2 -9,2 Slutsatser Som framgår av redovisningen ovan beräknas statens utgifter för garantiförluster bli högre under än vad som anvisats på statsbudgeten. Regeringen föreslår därför i tilläggsbudget att anslaget tillförs medel till täckande av överskridandet. Regeringen avser vidare - som ovan nämnts - att noga följa utgiftsutvecklingen samt att ta de initiativ till regelförändringar och andra föränd- ringar av verksamheten som kan behövas. En ut- gångspunkt för detta arbete blir att hitta vägar att minska statens förluster så långt möjligt, t.ex. genom avgiftshöjningar. Regeringen avser att återkomma till i samband med ekonomiska vårproposition med en redovis- ning av vidtagna åtgärder och med eventuella förslag om åtgärder som är av sådant slag att de behöver underställas . Anslaget för har beräknats enligt följande och med beaktande av den reviderade prognosen över utgifterna för garantiförsluster: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 1 500 000 Anpassning till ändrad ut- giftsprognos 1 500 000 Förslag 1999 3 000 000 : Förvaltningskostnader Tabell 4.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 23 344 1999 Förslag 23 229 2000 Beräknat 23 653 1 2001 Beräknat 23 998 2 1 Motsvarar 23 229 tkr prisnivå 1 Motsvarar 23 229 tkr prisnivå () har samordnings- ansvaret för forskning och utveckling som berör byggnader, anläggningar och den byggda miljön. Det innefattar också forskning och utveckling inom energi- och miljöteknik för en bättre byggd miljö. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för det stöd BFR lämnar till satsningar på forskning och utveckling är att främja den byggda miljöns kvalitet, kostnadseffektivitet och långsiktiga hållbarhet. BFR:s administrativa verksamhet omfattar planering, initiering och samordning av FoU-in- satser och experimentbyggande, internationellt samarbete, informationsinsatser samt handlägg- ning av projektansökningar. BFR har fortsatt sitt arbete med att effektivisera sin administration. Bl.a. har nya rutiner för löpande uppföljning av projekt och resultat utvecklats. En ökande del av de administrativa resurserna används för interna- tionellt samarbete. Det gäller framför allt insatser för det växande EU-samarbetet och EU:s kom- mande femte ramprogram för forskning, särskilt nyckelområdet The . Av kansliets resurser bedöms 10 använ- das för internationellt samarbete. har 624 ansökningar om totalt registrerats hos BFR. Jämförbara siffror är 766 ansökningar om totalt . Medelvärdet per ansökan har ökat från till . av inkomna ansökningar har beviljats till ett totalt belopp av 145,8 miljo- ner kronor. Information om forskning och forskningsre- sultat sker genom flera kanaler: tidningen forskningen och tidningen , konferenser/seminarier och press- konferenser. Slutsatser Regeringen bedömer att BFR:s verksamhet har bedrivits i enlighet med de av regeringen fast- lagda riktlinjerna och att rådet har utfört de upp- drag och bedrivit de aktiviteter som följer av verksamhetsmålen. Regeringen anser dock att en ny struktur bör skapas för finansiering och beställning av plan-, bygg- och bostadsforskning. Statens medverkan bör koncentreras till långsiktiga FoU-insatser inom områden av samhällsintresse. Ansvaret för sådan forskning som ligger inom byggbran- schens intresseområden bör därför främst finan- sierias av branschens egna beställarorgan. Rege- ringen avser att redovisa förslag till riktlinjer för det framtida stödet till byggforskningen och de organisatoriska effekterna härav i en proposition om olika frågor som rör byggandet . Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 22 779 Pris- och löneomräkning 436 Justering av 14 Förslag 1999 23 229 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området föränd- rades (se bilaga 1, avsnitt 4). A7 Byggforskning Tabell 4.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 172 600 1999 Förslag 64 356 2000 Beräknat 69 114 2001 Beräknat 70 436 De utgifter som belastar anslaget är bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete inom markan- vändnings-, byggnads-, anläggnings- och förvalt- ningsområdena samt bidrag enligt förordningen (1990:818) om bidrag för experimentbyggande m.m. Medlen fördelas av BFR. Anslaget får också disponeras för kostnader i anslutning till den teknikupphandling m.m. som Byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag har genomfört. får användas för detta ändamål . Regeringens överväganden Resultatinformation De medel som BFR anvisar skall användas till forskning och utveckling kring den byggda mil- jön samt därtill direkt hörande information om forskningen resultat. Samverkan i och samfinasi- ering av BFR:s forskning och utveckling sker genom stöd till enskilda projekt och genom sam- arbetsavtal med ett antal aktörsgrupper i plan-, bygg- och bostadssektorn. uppgick den externa finansieringen till 181 miljoner kro- nor. har BFR:s forskningsstödjande verksamhet varit indelad i två huvudprogram; Bebyggelsen och Byggnaden. Verksamheten har i allt väsentligt följt uppgjorda planer och priori- teringar. Forsknings- och utvecklingsprojekt med inriktning mot hållbar utveckling och där miljöhänsyn särskilt beaktats har ökat . Strategiska satsningar har initierats genom utlysning av insatsprogrammen Staden som livsmiljö, Den hållbara staden och Det sunda huset. Den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden vid universitet och högskolor har fortsatt. Andelen av BFR:s medel som går till högskolan har ökat något jämfört med föregående år och ligger nu på . Antalet utexaminerade doktorer och licentiater i BFR-finansierade forsknings- miljöer har ökat. BFR har strävat efter att ge stöd till större samlade projektområden där olika in- stitutioner och högskolor samverkat tillsam- mans med näringslivet. Byggkostnadsdelegationen slutförde under vå- ren 1998 den teknikupphandling som inleddes . En utvärdering av de prototyphus som uppförs i anslutning till teknikupphand- lingen skall skall genomföras , vil- ket kommer att medföra vissa kostnader som fi- nansieras via byggforskningsanslaget. Tekniska högskolan i kommer att svara för ut- värderingen. Slutsatser Regeringen bedömer att aktörerna inom plan-, bygg- och bostadssektorn i högre grad än tidi- gare tar ansvar för sin egen kunskapsförsörjning. BFR:s arbete med samfinansiering visar att så är fallet. Statens medverkan bör i fortsättningen be- gränsas till FoU-insatser när det gäller frågor av särskilt samhällsintresse. Med hänsyn härtill och för att tillgodose behovet av omprioriteringar (jfr. avsnitt 4.3.4) bör statens bidrag till bygg- forskning därför minska med 100 miljoner kro- nor . Neddragningen för- väntas medföra att vissa forskningsområden måste omprövas. Regeringen avser att redovisa förslag till rikt- linjer för det framtida stödet till byggforsk- ningen och de organisatoriska effekterna av dessa i en proposition om olika frågor som rör byg- gandet . I enlighet med regeringens redovisning i bud- getpropositionen för beräknas av anslaget disponeras för kostnader för teknikupphandlingen m.m. som Byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag har genomfört. En del av dessa medel avses tas i anspråk för att finansiera projektet inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget för har beräknats enligt föl- jande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 164 430 Pris- och löneområkning 486 Omprioritering - 100 000 Omfördelning till UO 24 - 560 Förslag 1999 varav Byggkostnadsdelegationen 64 356 9 440 Bemyndiganden och ekonomiska förpliktelser Regeringen har för av bemyndigats att låta staten ta på sig förpliktelser i samband med stöd till byggforskning som inne- bär åtaganden för flera budgetår. Med hänsyn till att statens bidrag till byggforskningen minskar betydligt och att regeringen av- ser att redovisa nya riktlinjer för det framtida stödet till byggforskningen i en proposition om olika frågor som rör byggandet bör tidigare beslutade bemyndiganden nu inte utvidgas. De bemyndiganden avseende bud- getåren 1999 2001 som redan beslutat om bör däremot kunna utnyttjas för beslut även . Tabell 4.12 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 37 363 60 963 43 801 25 000 22 000 Nya förpliktelser 159 200 160 005 61 000 34 000 0 Infriade förpliktelser* 162 596 176 167 79 801 37 000 22 000 Utestående förpliktelser 60 963 43 801 25 000 22 000 0 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 101 000 101 000 61 000 37 000 22 000 * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. A8 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Tabell 4.13 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 55 000 1999 Förslag 40 000 2000 Beräknat 40 000 2001 Beräknat 40 000 De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. Bidragsbestämmelserna finns i förord- ningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli- och ut- redningskostnader. De mest betydelsefulla faktorerna för utgif- ternas utveckling är förknippade med gällande bestämmelser för beräkning av husägarens själv- risk. Denna påverkas av det skadade husets ålder och det låneutrymme som finns tillgängligt i fas- tigheten. Som regel är självrisken högre ju äldre huset är. Målet för bidragsverksamheten är att mot- verka ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egnahem. Regeringens överväganden Resultatinformation Bidrag utbetalades med totalt varav har utgjort förhöjt bidrag enligt 6 a § i fondförord- ningen och det genomsnittliga bidragsbeloppet uppgick till Detta är en ökning i jämförelse med då bidrag utbetalades med och det genomsnittliga bidraget var . Ökningen av det ge- nomsnittliga bidragsbeloppet antas bero på att antalet ansökningar som avser skador i kryp- grunder har ökat och att sådana är jämförelsevis dyra att åtgärda. Av fondens verksamhetsberättelse framgår bl.a. att slutligt beslut om bidrag fattades i 346 ärenden, medan hela 712 ärenden avskrevs. Det stora antalet avskrivna ärenden beror på att sö- kanden återkallar sin ansökan på grund av svårig- heter att finansiera självrisken.