prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — För att kunna möta de ökade krav som kommer att ställas på i ett alltmer integrerat anser regeringen att i sin långsiktiga strategi bör avsätta tillräckliga resurser till administrativ utveckling och IT- verksamhet. () har genomfört en granskning av kontroll av importdeklarationer. I rapporten konstaterar RRV bl.a. att av all import sker med det s.k. hemtagningssystemet vilket är ett tvåstegsförfarande där importören får tillgång till sina varor innan de är förtullade och lämnar en förenklad deklaration. En kompletterande deklaration lämnas . RRV jämför detta med direktförtullningsförfarandet som innebär att varorna deklareras och förtullas direkt i samband med importtillfället. RRV konstaterar att hemtagningssystemet tar mer resurser i anspråk för såväl som för företagen eftersom systemet innebär en hantering av två deklarationer för varje import istället för en. En ökad användning av direktförtullningsförfarandet skulle innebära att mindre resurser behöver användas för hantering av importdeklarationer. RRV gör bedömningen att skulle spara uppemot 70 årsarbetskrafter genom att få de svenska företagen att använda direktförtullning i stället för hemtagning i sin import. Likaså kan genom detta även sänka företagens kostnader för tullprocessen. Regeringen konstaterar att det finns en potential i en ökad användning av direktförtullningsförfarandet. Däremot delar regeringen inte RRV:s uppfattning om besparingspotentialens storlek eftersom denna förutsätter att samtliga företag övergår till direktförtullning. är en vital del i utrikeshandelskedjan och att bidra till att sänka företagens kostnader genom enkla och effektiva tullprocedurer ligger väl i linje med det mål för myndigheten som betonar effektivitets- och servicedimensionen i arbetet. Med de möjligheter som dagens informationsteknik erbjuder torde det för vissa företag vara mer fördelaktigt att tillämpa direktförtullning. Detta kan dessutom rationalisera arbete ytterligare och frigöra resurser för bättre kontroll. Regeringen har erfarit att det pågår en diskussion om detta inom och anser att myndigheten i samband med denna bör överväga informationsinsatser gentemot företagen i enlighet med RRV:s slutsatser. Information, service och kontroll blir därmed även här faktorer som samverkar för att ge förutsättningar för en effektiv och säker uppbörd. Det bör dock betonas att det är företagen själva som har att välja vilken tullprocedur man vill tillämpa. För att valet skall kunna grundas på rationella överväganden är det viktigt att informerar företagen om de olika möjligheter som står till buds. Denna utveckling överensstämmer också med antagna informationspolicy. kommer enligt ett tidigare riksdagsbeslut att ansluta sig till (prop. 1997/98:42, bet. 1997/98:JuU15, rskr. 1997/98: 181). Detta planeras ske . innebär att personkontrollerna vid gränserna mellan de länder som deltar i samarbetet upphör och åtar sig i samband med detta att kontrollera gränserna mot icke Schengenländer enligt enhetliga regler. Redan dagens regelverk ställer stora krav på gränskontrollens effektivitet och enligt vad som tidigare nämnts utarbetar , och ett ramavtal för myndighetssamverkan. innebär därtill en uppbyggnad av ett datasystem () som skall tjäna som hjälpmedel i gränskontrollen främst för att spåra upp efterlysta och försvunna personer. För del utgör emellertid personkontrollerna inte någon huvuduppgift utan skall bistå polisen med hjälp där så kan ske. För att kunna göra detta måste dock vara anslutet till SIS-systemet och regeringen förutsätter att vidtar de nödvändiga åtgärder som ankommer på myndigheten så att är anslutet till systemet när för del blir operativt. har inhämtat och sammanställt primäruppgifter för den svenska utrikeshandelsstatistiken. Materialet till detta hämtar från de dokument som upprättas vid klareringen som sker vid import respektive export. När det gäller handel med länder inom EU används inte detta förfarande eftersom ingen klarering sker och tullhandlingar därför inte upprättas. I stället görs en särskild statistikinsamling för detta ändamål som utför. Det insamlade materialet registreras, granskas och överlämnas sedan till () som efter kompletteringar och sammanställning vidarebefordrar det till EU:s system för internhandelsstatistik, Intrastat. För är denna arbetsuppgift således en ren statistikinsamling och kan ses som ett merarbete eftersom uppgifterna inte längre hämtas från tullhandlingarna. I budgetpropositionen ansåg regeringen att ansvaret för Intrastatinsamlingen som varit delat mellan och helt skulle övergå till SCB . Regeringen förutsätter att de båda myndigheterna tillser att detta sker så att verksamheten kan fortgå under SCB:s ansvar . För detta ändamål har resurser överförts från till SCB. När Intrastathanteringen överförts från till SCB svarar endast för en mindre del av utrikeshandelsstatistiken. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att insamling och bearbetning av utrikeshandelsstatistik ej längre skall vara ett övergripande mål för . Självfallet är det även fortsättningsvis en viktig uppgift för att sköta insamlingen och granskningen av utrikeshandelsstatistiken avseende länder utanför EU och liksom tidigare även vidarebefordra dessa uppgifter till SCB. Huvudansvaret för utrikeshandelsstatistiken ligger dock hos SCB. Regeringens krav på i detta avseende kommer att formuleras som verksamhetsmål i regleringsbrev. Slutsatser Utredningen om utvärdering av EU-medlem- skapets effekter för dimensionering och organisation ("En gräns en myndighet?" SOU 1998:18) kommer till slutsatsen att klarat anpassningen till EU- medlemskapet på ett bra sätt och att dimensionering är rätt samt att myndigheten är effektivare i sin kontrollverksamhet än man var före inträdet i EU. Därför finns det inte anledning att ompröva resursbehovet. Däremot finns en potential till effektivare utnyttjande av befintliga resurser. Regeringen instämmer i detta och anser att i det pågående arbetet med omstrukturering av verksamheten vilket inkluderar ny organisationsstruktur och annat förändringsarbete arbetar med att nå en högre kvalitet och bättre effektivitet i arbetet genom bl.a. förbättrad information till näringslivet och förenklade procedurer. En viktig del i detta arbete bör vara att utarbetar konkreta förslag till förenklingar i samt även initierar en systematisk genomgång av tillämpningarna av såväl detta som av det nationella regelverket. För att nå enkla men effektiva procedurer krävs bl.a. en fortsatt förbättrad IT-verksamhet varför utvecklingen av denna är av stor strategisk betydelse. är en viktig del i utrikeshandelskedjan och har med sitt arbete inflytande bl.a. på de svenska utrikeshandelsföretagens konkurrenskraft. För att möta de utmaningar som ställs på tullverksamheten i ett alltmer integrerat krävs en väl utvecklad IT-verksamhet liksom att investeringar görs i utveckling av personalens kompetens. Faktorerna information, service till näringslivet, kvalitet och kontroll samverkar således för att ge förutsättningar för en effektiv och säker uppbörd. stärks utrikeshandelsföretagens konkurrenskraft. När verksamheten effektiviseras frigör detta resurser att användas inom andra verksamhetsområden exempelvis för en förbättrad kontroll. En utökad samverkan mellan myndigheter som verkar vid gränsen är en del i kontrollverksamheten som därtill bör utvecklas. Dessa myndigheter har en organisatorisk och administrativ styrka som i samverkan kan bli ännu bättre. Regeringen har beräknat anslaget till 1 . I beräkningen har hänsyn tagits till en minskning av anslaget med som överförts till () för verksamheten avseende Intrastat som SCB tar över . I anslaget har även beräknats för den nya arbetsuppgift som ålagts i och med de utökade befogenheterna för kontroll av punktskattepliktiga varor. Av dessa tillförs . är tidigare anvisade enligt tilläggsbudget i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150) via omprioriteringar inom utgiftsområdet. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Denna har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslaget för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Anslaget för har beräknats till 1 och för till 1 . Tabell 5.2 Beräkning av anslaget (Tusen kronor) 1 050 369 Pris- och löneomräkning 28 314 Justering av 6 760 Räntekompensation enligt tidigare beslut 1 267 Punktskattekontroll 20 000 Överföring till SCB för Intrastat - 8 000 Förslag 1999 1 098 710 1Inkluderar14 000 tkr för punktskattekontroll på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998. och rådets direktiv /36/EG av om ändring av rådets direktiv /552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaterna lagar och andra författningar om utförande av sändningsverksamhet för television. Uppgifter om medieanvändningen avser . Jämförelsen utgår t.o.m. från upplagesiffrorna och därefter från helårssiffror. I rapporten beräknas lönsamheten endast för sådana företag som inte erhåller allmänt driftsstöd. 1997 ingick 78 tidningsföretag i gruppen. Ansvaret för EA-värderingen ligger hos . Reformerad stabsorganisation (SOU 1997:80), revisionsutredning revisorer och RRV, Förvaltningspolitiska kommissionens slutbetänkande (SOU 1997:57). Enligt 8§ tjänsteexportförordningen (SFS 1992:192) och avgiftsförordningen (SFS 1992:191) Senaste lydelse av 12 kap. 2 § 1998:346. 1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:SkU22, rskr. 1992/93:287. 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 1