prop · GM031D8 · 1999-01-01 00:00:00 — När det gäller det andra målet att prioritera vissa typer av stöd har Statskontoret utfört uppdrag inom alla de områden som regeringen prioriterat i regleringsbrevet. Omfattningen av insatserna varierar starkt mellan olika områden. Uppdrag inom IT-området tillsammans med den avgiftsfinansierade verksamheten med inköpssamordning och ramavtal svarade för nära hälften av uppdragskostnaderna 1997. På IT- området har Statskontoret bl.a. genomfört uppdrag som rör rådgivning och samordning i samband med anpassningen av de statliga IT- systemen inför övergången och utvecklingen av en öppen och säker elektronisk infrastruktur för den offentliga förvaltningen. Andra stora områden mätt i uppdragskostnader har varit sådana uppdrag som givit underlag för regeringens bedömning av effekterna av statliga åtaganden och som rört förvaltningens roll i EU- arbetet. Statskontorets prestationer avser i första hand genomförda uppdrag. Totala antalet uppdrag har ökat , vilket kan ses som ett uttryck för att det finns en hög efterfrågan på Statskontorets tjänster. Den genomsnittliga utredningstiden har ökat med en månad jämfört med /96. Genomsnittskostnaden för avslutade uppdrag har ökat . Det beror enligt Statskontoret bland annat på att andelen komplexa uppdrag har ökat. är Statskontorets största uppdragsgivare till följd av uppdragen på IT- området. Uppdrag från som rör generella frågor är i regel mer omfattande än uppdragen från andra departement. De övriga departementens andel av uppdragen har ökat från . Statskontoret har undersökt hur och andra uppdragsgivare bedömer kvaliteten i utförda uppdrag. Undersökningen visar att av uppdragsgivarna avser att anlita Statskontoret igen. av myndigheterna har använt Statskontorets ramavtal i sin upphandling. Det är en förbättring jämfört med föregående år då motsvarande siffror var . Regeringens samlade bedömning är att Statskontoret uppnått ett gott resultat under budgetåret genom att kunna tillhandahålla stöd i den omfattning och med den inriktning som efterfrågats. Regeringen konstaterar dock att uppdragsdialogen med behöver utvecklas ytterligare, vilket också har framkommit i den översyn av Statskontorets styrning och inriktning som behandlas i det följande. Tabell 4.10 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentlig- rättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Som inte får disponeras) Intäkter som får disponeras Utfall 1997 7 395 Prognos 1998 7 800 Budget 1999 8 300 Landstingsavtal (överförda till Statskontoret 1998) Prognos 1998 8 600 Budget 1999 8 700 Tabell 4.11 Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Inköpssamordning Utfall 1997 19 598 15 490 4 108 Prognos 1998 36 000 22 100 13 900 Budget 1999 32 000 31 800 200 Översyn av styrning och inriktning av Statskontorets verksamhet I ställningstaganden till regeringens förslag i förra årets budgetproposition om en reformerad stabsorganisation ingick att Statskontorets verksamhet i högre grad skulle inriktas på att genomföra utvärderingar av principiell och sektorsövergripande karaktär. För att bl.a. skapa förutsättningar för detta skulle en översyn göras av styrningen och inriktningen av Statskontorets verksamhet. inleddes denna översyn i . Till arbetet knöts en referensgrupp med representanter från andra delar av och från Statskontoret. Resultatet av översynen har presenterats i departementspromemorian Styrning och inriktning av Statskontorets verksamhet (Ds 1998:37). Statskontorets uppgifter på utvärderingsområdet bör enligt promemorian inriktas på att genomföra sektorsövergripande utvärderingar inom det förvaltningspolitiska området och sektorsanknutna utvärderingar i anslutning till budgetprocessen. När det gäller Statskontorets verksamhet inom IT-området föreslås i promemorian ingen förändring i nuvarande uppgifter. På kan dock förändringar i regeringens IT-politik komma att ställa nya krav på Statskontorets IT- verksamhet. I promemorian föreslås olika åtgärder för att bredda och fördjupa uppdragsdialogen med och förbättra informationen om de olika former av uppdrag som Statskontoret kan utföra. Möjligheten att genomföra snabba insatser i form av s.k. stabsbiträde bör utnyttjas i större utsträckning. Som ett led i beredningen av utredningens förslag anordnades ett remissmöte med företrädare för (), (), Statens förnyelsefond och Statskontoret. I samband härmed har skriftliga synpunkter på utredningens betänkande lämnats av RRV och ESV. RRV anser att Statskontorets huvuduppgift bör vara att ge utredningsstöd till regeringen och och att behovet av s.k. stabsbiträde bäst tillgodoses om Statskontoret inordnas i som ett särskilt utredningskontor. Regeringen bör enligt RRV vara restriktiv med eller undvika att ge utvärderingsuppdrag som förutsätter en oberoende granskning till Statskontoret. För sådana utvärderingar bör andra organ anlitas, såsom parlamentariskt sammansatta kommittéer, forskningsorgan eller RRV. Var uppdrag läggs bör avgöras av den kompetens som behövs i varje enskilt fall. ESV anser att regeringen för att undvika splittring av resurser och oklarhet om myndigheternas roller behöver göra klart att Statskontoret inte skall arbeta med de frågor som ligger inom ESV:s område. ESV tar också upp frågan om finansieringen av uppdragen till Statskontoret. Om uppdragen finansieras från ramanslaget till Statskontoret kommer enligt ESV efterfrågan i hög grad att snedvridas i förhållande till ESV där principen är att fackdepartement får betala särskilt för uppdragen. Statskontoret anförde vid remissmötet att man i allt väsentligt tillstyrkte utredarens förslag. Slutsatser Den offentliga sektorn har genomgått ett omfattande förändrings- och utvecklingsarbete. Den snabba reformtakten och de omfattande strukturförändringarna ställer höga krav på analys- och utredningskapaciteten. Regeringens bedömning är att det behövs ökade insatser för att följa upp och utvärdera den offentliga sektorns förändrings- och utvecklingsarbete. Det finns vidare ett ökat behov av kvalificerade utvärderingar som kan användas i arbetet med att förändra och utveckla den offentliga sektorn. För att tillgodose dessa behov är det angeläget att på bästa sätt utnyttja såväl det statliga utredningsväsendet, fristående forskningsorgan och ansvariga sektorsmyndigheter som regeringens stabsmyndigheter. Enligt regeringens bedömning bör Statskontorets roll i detta sammanhang vara att genomföra uppdragsstyrd utvärdering åt regeringen inom följande områden: - Utvärderingar som är inriktade på sek- torsövergripande frågor, - sektorsanknutna utvärderingar. Statskontoret bör därutöver löpande uppmärksamma regeringen och på behovet av i första hand sektorsövergripande utvärderingar. Regeringen delar utredningens bedömning att Statskontoret bör behålla sina uppgifter på IT- området, som innebär att stödja regeringen i genomförandet av dess politik för en effektiv IT- användning i förvaltningen och att svara för inköpssamordningen på IT-området. Statskontoret bör genom aktiva insatser påskynda och stödja utvecklingen och användningen av en säker elektronisk infrastruktur för förvaltningen enligt de riktlinjer som regeringen anger inom ramen för sin förvaltningspolitik. För att stärka uppdragsdialogen bör Statskontoret ha ett råd med representanter för uppdragsgivarna. Regeringen avser också att pröva möjligheterna att skapa bättre planeringsförutsättningar för verksamheten genom att behov av stöd från Statskontoret övervägs i samband med den årliga verksamhetsplaneringen inom . En beredskap måste dock alltid finnas hos Statskontoret för att också kunna genomföra snabba utredningsinsatser med kort varsel. Regeringen kommer i regleringsbrevet att ange vilka förutsättningar som bör gälla för uppdrag i form av s.k. stabsbiträde. I samband med beredningen av utredningens förslag har RRV och ESV framfört vissa synpunkter på gränsdragning och samverkan mellan dessa myndigheter och Statskontoret. I budgetpropositionen fastställde regeringen uppgifter som oberoende revisionsorgan. Regeringen har därefter också beslutat om ESV:s uppgifter. Regeringen avser att utifrån kompetens och lämplighet i det enskilda fallet avgöra om man vill lämna ett uppdrag åt den ena eller andra stabsmyndigheten. Regeringen anser självfallet inte att det skall föreligga någon konkurrens- situation mellan de olika stabsorganen i förhållande till uppdragsgivaren utan förutsätter att myndigheterna inom sina respektive ansvarsområden utvecklar den samverkan som bäst gagnar regeringens mål. Några ytterligare preciseringar av stabsmyndigheternas ansvarsfördelning är mot denna bakgrund inte nödvändiga. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 65 370 Pris- och löneomräkning 1 241 Justering av - 14 Minskat resursbehov - 2 000 Förslag 1999 64 597 Vid anslagsberäkningen har regeringen bedömt att anslaget kan minskas med . En teknisk justering har vidare gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). A5 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 4.12 Anslagsutveckling Tusental kronor 17 140 1999 Förslag 20 500 2000 Beräknat 16 400 2001 Beräknat 8 800 De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomställda lokaler som staten har betalningsansvaret för till dess avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andra hand. Statskontoret disponerar anslaget. Regeringens överväganden Det besparingsmål som regeringen fastställde för anslaget för har uppfyllts. Anslagssparandet får stå kvar eftersom anslaget bör innehålla en reserv för återställningskostnader som kan bli aktuella då hyresavtalen löper ut. Med hänsyn till innevarande års besparingskrav bör belastningen på anslaget bli högst . Utgiftsprognosen indikerar att myndigheten kommer att uppnå även detta mål. Slutsatser Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . har anslaget beräknats till respektive . Anslaget har justerats upp med för kostnader som belastat statsbudgetens inkomstsida. A6 Tabell 4.13 Anslagsutveckling Tusental kronor 329 000 1999 Förslag 353 127 2000 Beräknat 350 423 3 2001 Beräknat 355 243 3 1 Varav 7 809 tkr till regeringens disposition. 2 Varav 2 700 tkr till regeringens disposition. 3 Motsvarar 344 089 tkr prisnivå. () mål är att verka för god kvalitet i den officiella statistiken och i annan statlig statistik. Statistiken skall göras allmänt tillgänglig, uppgiftslämnandet underlättas och lämnade uppgifter skyddas. SCB skall vidare verka för effektiv samordning av statistiken. SCB:s verksamhet omsluter och finansieras till ungefär lika stor del med anslag och avgifter. Vid utgången av 1997 hade SCB ett anslagssparande på . Utfallet under innevarande år indikerar att anslagssparandet kommer att vara ungefär oförändrat vid slutet av året. Regeringens överväganden Resultatbedömning SCB har genomfört den löpande statistikproduktionen enligt planerna. Endast mycket begränsade ambitionssänkningar har behövt göras till följd av besparingskrav. Förvaltningsuppgifterna som avser stöd och övervakning av det statistiska systemet har fullföljts enligt intentionerna. Kvalitetsutvecklingen har varit i stort positiv. har felaktiga statistikresultat publicerats som en följd av brister i granskningsrutinerna. Det har gällt statistik av mycket stor betydelse för samhället. SCB har vidtagit åtgärder för att undvika denna typ av fel i fortsättningen. Det inträffade visar på behovet av en fortlöpande utveckling och kvalitetssäkring av arbetsprocesserna inom myndigheten. SCB:s ekonomi har försämrats till följd av beslut om besparingskrav på statlig konsumtion på totalt /96 . har myndigheten haft stora initiala kostnader för EU-anpassning av statistiken. har därför SCB gjort stora ansträngningar för att få balans i ekonomin. Ett program för att reducera kostnaderna i verksamheten har genomförts vilket bl.a. inneburit att 65 personer antagit erbjudande om avgångsvederlag eller pension. Ett nytt avtal om datordriften och omförhandlade hyreskontrakt förväntas också ge besparingar. SCB har också erhållit vissa engångsvisa medel för att finansiera kostnaderna för EU-statistiken. Delårsrapporten indikerar att åtgärderna har gett resultat och att den ekonomiska situationen har stabiliserats. Tabell 4.14 Utveckling för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor 1994/95 1995/96 18 mån 1996 1997 Intäkter 334 900 485 000 338 800 377 800 Kostnader 324 400 490 800 349 400 384 2001 Resultat 10 500 - 5 800 - 10 400 - 6 400 Ack. överskott 34 000 28 200 - 13 800 1 Inkl. extraordinära omstruktureringskostnader på . Den avgiftsfinansierade verksamhetens intäkter har ökat och uppgick till . Avgiftsintäkterna kommer till övervägande del från den statliga sektorn. Stora satsningar på produktutveckling och marknadsföring är en förklaring till intäktsökningen 1997. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.15 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt-kostnad) Utfall 1997 378 000 384 000 - 6 000 Prognos 1998 365 000 355 000 + 10 000 Budget 1999 380 000 372 000 + 8 000 SCB bedömer att den avgiftsfinansierade verksamheten kommer att öka något 2001. Prognosen förutsätter att myndigheten kan behålla nivån på uppdragsvolymen från de stora statistikkunderna och tjänsteexporten. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående redovisning bedömer regeringen att resultatet är tillfredsställande. Kvalitetsförbättringarna i statistikproduktionen skall fortsätta och inriktas särskilt mot sådan statistik som har avgörande betydelse för viktiga samhällsfunktioner. Likaså skall arbetet fortsätta med att förbättra tillgängligheten till statistiken. Målen för verksamheten ligger fast och inom ramen för dessa skall den ekonomiska statistiken och särskilt förbättringar av nationalräkenskaperna fortsatt vara en prioriterad uppgift. Resultatinformationen måste förbättras inom vissa områden. Den information som SCB har lämnat redovisar framför allt processer och prestationer som utförs av myndigheten. För att kunna bedöma inriktningen och omfattningen av den framtida verksamheten finns det emellertid också behov av effektinformation eller mer fördjupad information i den mån det är svårt att mäta effekter. Sådan information är dock inte meningsfull att ta fram eftersom effekter uppstår ibland först på . Dessutom kan det vara resurskrävande att ta fram sådan information. Detta motiverar att den presenteras mer sällan, exempelvis med 3 intervall. SCB och andra statistikansvariga myndigheter bör därför tillsammans med de viktigaste statistikanvändarna söka utveckla metoder och indikatorer för att få bättre underlag för en bedömning om resultat och effekter av verksamheten. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 327 886 Pris- och löneomräkning 10 303 Justering av 615 Lokalkostnadsbesparing enligt tidigare beslut - 6 912 Arkivkostnader - 65 Intrastat 16 000 Nationalräkenskaper 3 300 Lönestatistik, engångsbelopp 1 000 Jämställdhetsbokslut, engångsbelopp 1 000 Förslag 1999 353 127 Regeringen föreslår att anslaget för blir . Beräkningarna inkluderar en ökning med , varav för Intrastathanteringen som överförs från , till förbättring av nationalräkenskaperna samt ett engångsbelopp på för utveckling av lönestatistik inriktad på kvinnor och män och utveckling av jämställdhetsbokslut. Ökningen har finansierats genom omprioriteringar mellan anslag inom utgiftsområdet och genom överföring av medel från anslag inom utgiftsområde 3. Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts i förhållande till den förändring som genomfördes av anslagen med anledning av att finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området ändrades. Justeringen innebär att anslaget räknas upp med . Anslaget för har beräknats till . Beräkningarna inkluderar tidigare beslutad lokalkostnadsbesparing på . Anslaget för har beräknats till . A7 Folk- och bostadsräkning Tabell 4.16 Anslagsutveckling Tusental kronor 26 400 1999 Förslag 70 000 2000 Beräknat 13 000 Det betydande anslagssparandet vid utgången av 1997 förklaras av att försöksverksamheten med registerbaserad folk- och bostadsräkning har avslutats och inte följts av den rikstäckande verksamhet som var planerad. Den låga utgiftsprognosen i förhållande till det anslagna beloppet förklaras av att står till regeringens disposition i avvaktan på regeringens förslag om hur nästa folk- och bostadsräkning skall genomföras. Regeringens överväganden Resultatinformation beslutade att det skall genomföras registerbaserad folk- och bostadsräkning, vilket innebär att uppgifter som tidigare samlats in genom blanketter istället tas in genom befintliga register (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Registerlösningen förutsätter att bygger upp ett lägenhetsregister, att RSV inför folkbokföring på lägenheter och att SCB bygger upp ett yrkesregister. Riksdagsbeslutet innefattade en försöksverksamhet i kommun och i för att närmare pröva möjligheterna att bygga upp ett lägenhetsregister, införa folkbokföring på lägenheter och precisera kostnaderna för en riksuppläggning. Regeringen beslutade att uppdra åt , RSV och SCB att genomföra provverksamheten. , RSV och SCB har i en slutrapport redovisat erfarenheterna av försöksverksamheten. Uppläggningen av lägenhetsregistret i försöksområdena har, enligt , fungerat tillfredsställande. Folkbokföringen på lägenheter har, enligt RSV, fungerat sämre. Under försöksverksamheten kunde initialt av befolkningen inte folkbokföras på detta sätt. Efter uppläggningen av lägenhetsregistret i försöksområdena har av de som flyttat till flerbostadshus inte kunnat folkbokföras på lägenheter. Förklaringen är att de boende uppgivit felaktigt lägenhetsnummer till skattemyndigheten eller utelämnat uppgiften. Enligt RSV tyder erfarenheterna från försöksverksamheten på att andelen personer som är folkbokförda på lägenheter successivt kan komma att minska och göra folkbokföringen oanvändbar som grund för registerbaserad folk- och bostadsräkning om det inte avsätts tillräckliga utredningsresurser i den löpande flyttningshanteringen. Resultatbedömning Mot bakgrund av ovanstående redovisning har regeringen uppdragit åt SCB att utreda en alternativ metod för att kunna genomföra nästa folk- och bostadsräkning. Metoden innebär att SCB utnyttjar registret folk- och bostadsräkning och gör en kompletterande uppgiftsinsamling. Enligt SCB är det möjligt att med denna metod, jämte uppbyggnad av ett yrkesregister, ta fram statistik som är jämförbar med den i en traditionell folk- och bostadsräkning. Metoden är emellertid möjlig enbart för den närmast förestående folk- och bostadsräkningen och ger inte den långsiktiga lösning som registerbaserad folk- och bostadsräkning skulle kunna ge. De medel som har beräknats för registerbaserad folk- och bostadsräkning bedöms behöva tas i anspråk för en kompletterande uppgiftsinsamling. Regeringen har också uppdragit åt RSV att redovisa åtgärder som skulle kunna förbättra kvaliteten hos folkbokföringen så att den skulle kunna ligga till grund för registerbaserad folk- och bostadsräkning. Båda uppdragen skall redovisas . Slutsatser Regeringen avser att återkomma till med förslag avseende på vilket sätt nästa folk- och bostadsräkning skall genomföras. Regeringen föreslår att anslaget för blir . Beloppet jämte anslagssparade medel gör det möjligt att påbörja förberedelserna för nästa folk- och bostadsräkning, oavsett vilket alternativ som beslutar om. Anslaget för har beräknats till . A8 Kammarkollegiet Tabell 4.17 Anslagsutveckling Tusental kronor 25 410 1999 Förslag 24 256 2000 Beräknat 24 693 1 2001 Beräknat 25 079 1 1 Motsvarar 24 256 tkr prisnivå. Av målen för verksamheten inom utgiftsområde 2 gäller för Kammarkollegiet att bidra till målet att myndigheterna skall erbjudas stöd av hög kvalitet. För kollegiets del i uppfyllandet av detta mål gäller att kollegiet: - genom ett kvalificerat och välanpassat stöd till de myndigheter som köper administrativt stöd eller har kollegiet som värdmyndighet skall hjälpa dessa myndigheter att uppnå goda resultat i sin kärnverksamhet, - skall ge sina kunder likvärdig eller bättre service, både kostnads- och kvalitetsmässigt, jämfört med den privata sektorn på de områden där kollegiet har till uppgift att erbjuda ett statligt producerat alternativ till den privata marknaden. Utöver den verksamhet som omfattas av detta mål har kollegiet ansvaret för ett flertal andra uppgifter. Kollegiets verksamhet är till största delen () finansierad via avgifter och andra ersättningar. När det gäller den anslagsfinansierade delen kan konstateras att myndigheten har ackumulerat ett stort anslagssparande. Anslagssparandet minskade något men är fortfarande högt. kommer kollegiet att få hantera ett antal uppgifter som inte kan finansieras inom den ordinarie ramen varför anslagssparandet förväntas sjunka kraftigt. Regeringens överväganden Resultatbedömning Kammarkollegiet har i allt väsentligt uppnått de i regleringsbrevet uppsatta målen för sin verksamhet. Inom verksamhetsområdet är resultatet tillfredsställande för samtliga nio verksamhetsgrenar. Den enda avvikelsen är att uppsatta mål för handläggningstider i något fall inte uppnåtts fullt ut. Även när det gäller verksamhetsområdet är bilden i stort positiv för de fyra verksamhetsgrenarna. Det statliga försäkringssystemet växer enligt plan. aktiekonsortie överstiger jämförelseindex och räntekonsortiets genomsnittliga avkastning ligger över jämförelseindex. När det gäller verksamhetsgrenen fordringsbevakning fick kollegiet en gräns för anslagsfinansieringen av denna verksamhet. Denna gräns, av avgiftsintäkterna, har överskridits något. Verksamhetsgrenen Administrativ service slutligen uppvisar en kraftig resultatförbättring . Kollegiet har även låtit undersöka inställningen till kollegiets service bland samtliga kunder som har serviceavtal med kollegiet. Enligt undersökningen anser en majoritet av kunderna att kollegiet utför ett bra arbete. Av kunderna anser att kollegiet gör ett bra arbete och att det är mycket bra. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 90 500 89 300 1 200 Prognos 1998 93 200 92 250 950 Budget 1999 97 000 96 500 500 Slutsatser Kollegiet skall fortsätta att utveckla och stärka sin roll som stöd- och servicegivare till framförallt mindre myndigheter samt sin roll som statligt egenregialternativ för t.ex. försäkringar, fondförvaltning och inkassoverksamhet. Kollegiet skall bibehålla och utveckla sin kapacitet att snabbt och flexibelt kunna ta emot och avveckla verksamheter på uppdrag av regeringen. En ny sådan verksamhet är uppgiften att utveckla, samordna och följa upp den statliga inköpsverksamheten, vilken har tilldelats kollegiet i förordningen om statlig inköpssamordning (1998:796). Inköpssamordningen kom-mer att finansieras via kollegiets anslagssparande. bör tillräcklig erfarenhet av verksamhetens omfattning ha vunnits för att bestämma en lämplig anslagsnivå. Då sådan erfarenhet vunnits får ställning tas till vilken framtida anslagsökning som kommer att behövas med anledning av denna nya verksamhet för Kammarkollegiet. Regeringen avser att återkomma till behovet av ytterligare medel när underlag finns för att bedöma verksamhetens framtida omfattning. Kammarkollegiets anslag inkluderar en överföring på från anslaget A11 Vissa nämnder m.m. Överföringen motiveras av att kollegiet tar över ansvaret för kanslifunktionen för trygghetsfrågor. Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 23 137 Pris- och löneomräkning 429 Justering av 40 Överföring från anslaget A11 650 Förslag 1999 24 256