prop · GM035 · 1999-01-01 00:00:00 — Med de lokala investeringsprogrammen, som beskrivs i kapitel 5, har regeringen tagit ytterligare ett steg för att stimulera miljörelaterad sysselsättning. Åtgärd M 97:9 Inrätta ett för ekologiskt hållbar utveckling i samverkan med ett lämpligt universitet/högskola för att understödja de lokala investeringsprogrammen. Miljövårdberedningen har på regeringens uppdrag utrett frågan om ett för ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen beslutade i enlighet med Miljövårdsberedningens förslag om inrättandet av ett sådant centrum Kunskapscentret skall lokaliseras till och bli en egen myndighet med uppgift att stödja arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. En viktig uppgift kommer att vara att stödja kommuner, näringsliv och andra aktörer i arbetet med de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet. Centret skall stimulera kontakter mellan praktiker och forskare och vara en länk som gör att kunskaper i forskarvärlden kommer praktikerna till godo och ser till att angelägna frågor når forskarna. Det skall också kunna förmedla erfarenheterna mellan praktikerna. Miljövårdsberedningen skall enligt ett tilläggsdirektiv från regeringen utarbeta förslag till organisation, styrelse, budget etc. för centret. Uppdraget skall slutredovisas . Centret skall starta sin verksamhet . Åtgärd M 97:10 Översyn av subventioner som motverkar en ekologiskt hållbar utveckling Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en studie av subventioners inverkan på ekologiskt hållbar utveckling samt effekter inom näringspolitikens, regionalpolitikens och fördelnings- politikens områden. har efter samråd med valt ut tre subventioner för studien: transportbidraget, stödet till torvförbränning samt stöd till småskalig vattenkraft. diskuterar i sin rapport (rapport 1998:6) hur de tre subventionerna kan förbättras i syfte att göra dem mer anpassade till kravet på en hållbar utveckling. I miljöpropositionen gör regeringen bedömningen att statliga stödformer av olika slag bör utformas med hänsyn till möjligheterna att åstadkomma en ekologiskt hållbar utveckling. Detta gäller stöd inom bl.a. arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik, jordbrukspolitik, trafikpolitik och bostadspolitik. En förstahandsuppgift är att förhindra att stöden motverkar en ekologiskt hållbar utveckling. Där det är möjligt bör uppgiften vara att stöden skall bidra till arbetet med att åstadkomma en sådan utveckling. bör i EU verka för att EU:s stödformer utformas så att de inte motverkar en hållbar utveckling i och där det är möjligt bör stöden utformas så att de även medverkar till en hållbar utveckling. Regeringen avser att låta göra en systematisk genomgång av statliga subventioner med avseende på hur de påverka möjligheterna att nå en ekologiskt hållbar utveckling och hur en förändring i den riktningen påverkar uppfyllandet av andra samhällsmål. Ansvaret för detta bör huvudsakligen ligga hos sektorsmyndigheterna. Åtgärd M 97:11 (från Fi) Inrätta en delegation med ansvar för att vara pådrivande för en miljöanpassad offentlig upphandling av bl.a. varor och tjänster inrättade regeringen en delegation för en ekologiskt hållbar upphandling, EKU-delegationen, för att främja miljöhänsyn i offentlig upphandling (dir. 1998:8). Delegationen skall bl.a. driva på ekologiskt hållbar upphandling inom stat, kommuner och landsting, analysera och bevaka regler i lagstiftning och internationella överenskommelser, initiera och utveckla vägledningar och metoder, sprida kunskaper, erfarenheter och goda exempel, initiera utbildning och seminarier för upphandlare och leverantörer samt följa utvecklingen mot en ekologiskt hållbar upphandling i andra länder. EKU-delegationen skall inrikta arbetet på strategiskt viktiga varor och tjänster där nyttan av att ställa krav på ekologisk hållbarhet är störst. En inledande kartläggning visar att de varor som den offentliga sektorn ställer miljökrav på är främst kontorsmaterial och papper, IT-utrustning, städmaterial och livsmedel. Inom landstingen är även sjukvårdsmaterial ett stort varuområde. När det gäller tjänster ställs miljökrav på bl.a. transporter, tvätt och annan service. Inom entreprenader är det främst på byggsidan som miljökrav ställs. Inom landstingen och de flesta kommuner har man kommit igång med miljöanpassad upphandling och några har arbetat med detta . Bilden av de statliga myndigheterna är mer splittrad. EKU-delegationens uppdrag skall avslutas . Åtgärd M 97:12 Ta fram ett underlag för en svensk ståndpunkt till EU för offentlig miljöanpassad upphandling () fick ett uppdrag att klarlägga rättsläget för miljökrav vid offentlig upphandling. Rapporten om ekologiskt hållbar upphandling, som kommer att utgöra underlag vid framtagandet av en svensk ståndpunkt om offentlig upphandling, blev klar . Enligt NOU:s rapport är möjligheterna att ställa miljökrav vid kvalificering av anbudsgivare vid offentlig upphandling fortfarande oklara och i vissa fall starkt begränsade. Ståndpunkten kommer att innehålla förslag på hur miljökrav bör kunna ställas med en miljömässig motivering och samhällsekonomiska överväganden. Det skall vidare visas hur den typ av miljökrav som föreslås kunna ställas går att förena med kraven på transparens och ickediskriminering. Om ståndpunkten innebär att EG-direktiven behöver ändras skall förslag till sådana ändringar ges. Åtgärd M 97:13 I en öppen dialog med det svenska näringslivet ta fram strategier för ett hållbart näringsliv Regeringen avser att fortsätta dialogen med näringslivet med inriktning på att stimulera processer som leder till resurseffektivisering och kretsloppsanpassning. Kretsloppsdelegationen har utvärderat närings- livets kretsloppsanpassning på uppdrag av regeringen. Rapporten i (1998:23) överlämnades till regeringen . Där konstaterades att miljömedvetandet ökat i näringslivet och att fokus förflyttats från punktutsläpp till varornas miljöpåverkan under sin livscykel. Kemikalier och avfallsfrågor uppmärksammas alltmer. har marknadstrycket blivit den viktigaste faktorn för miljö- och kretsloppsanpassningen, men även lagkrav spelar fortfarande stor roll. Utvecklingen drivs framför allt av de stora företagen men har spritt sig till de medelstora företagen medan miljöagerandet hos de små företagen är svagt. Kretsloppsdelegationen bedömer att utvecklingen går för långsamt för att det skall vara möjligt att nå de långsiktiga målen om en hållbar utveckling. Det behövs nya strategier både från kravställarna i samhället och hos genomförarna i näringslivet. Miljövårdsberedningen har givits i uppdrag att medverka i arbetet med att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med näringslivet. Syftet med uppdraget är att initiera, stödja och påverka utvecklingen i näringslivet och att få underlag för politiska beslut och ställningstaganden om riktlinjer och styrmedel i miljöpolitiken och i andra frågor som är av strategisk betydelse för en hållbar utveckling. Uppdraget skall bl.a. stimulera företag att ligga före lagkrav och därmed höja nivån på näringslivets miljöarbete i stort. Särskilt viktigt är att analysera drivkrafterna hos de företag som kommit längst i miljöarbetet och att klarlägga förutsättningarna för andra att följa efter. De små och medelstora företagens förutsättningar bör belysas. I uppdraget ingår också att belysa och analysera olika system för indikatorer. Uppdraget skall redovisas och innehålla slutsatser om lämpliga styrmedel, en presentation av näringslivets frivilliga åtaganden, en redogörelse av hinder och möjligheter för utvecklingen av ett ekologiskt hållbar näringsliv samt förslag till fortsatta strategier. En del- rapportering skall göras i form av en plan för upplägg- ningen av uppdragets olika etapper. Ytterligare en delrapportering skall göras som analyserar framgångsfaktorer, hinder och möjligheter i näringslivets arbete för ekologisk hållbarhet. Åtgärd M 97:14 (från UD) Ta initiativ inom EU för ett ekologiskt hållbart (avser flera departement) har intagit en aktiv roll inom EU för ekologisk hållbarhet. På svenskt initiativ lyftes målet om hållbar utveckling fram som en central målsättning för unionen vid toppmötet i . förstärktes principen om integrering av miljöhänsyn i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet. Därmed har förutsättningarna för ett fördjupat samarbete för ekologisk hållbarhet inom EU förbättrats. På svenskt förslag beslöt toppmötet i att låta kommissionen ta fram ett strategidokument för hur miljöfrågorna skall integreras i EU:s sektorer. Ett sådant dokument presenterades vid toppmötet i . Resultatet blev att ställde sig bakom huvudlinjerna i dokumentet och inbjöd de olika sektorsråden att inom sina respektive politikområden utveckla strategier för att integrera miljöhänsyn och hållbar utveckling. Arbetet skall följas upp och beakta de riktlinjer som kommissionen föreslagit och indikatorer bör utvecklas. Speciellt inbjöds transportsektorn, energisektorn samt jordbrukssektorn att påbörja arbetet och ge en avrapportering vid kommande toppmöte i . Åtgärd M 97:15 (från UD) Verka för ökat regionalt samarbete på miljöområdet är ordförandeland i . för ett aktivt ordförandeskap, och har som ett av två övergripande teman att inleda ett arbete för att göra och dess närområde till en ekologiskt hållbar region. verkar aktivt för en bättre miljö i , framför allt inom ramen för , , EU, , Bonn-överenskommelsen samt London- konventionen. Inom dessa konventioner pågår ett arbetet för att minska mängden havsföroreningar inom olika områden. Uppföljning av den s.k. Esbjergdeklarationen inom ramen för är av särskild vikt. verkar för en ekologiskt hållbar utveckling i . Av särskilt hög prioritet är arbetet inom ramen för för (Baltic 21), () samt arbetet för gemensamma kulturarv. Investeringsstödet till HELCOM:s åtgärdsprogram fortsätter. bör verka för att miljöfrågorna prioriteras och integreras i det bildade . Samordningen mellan Arktisarbetet, och Baltic 21 bör förbättras. bör vidare verka för att EU:s medverkan inom stärks. verkar för att miljösamarbetet inom utom EU, som främst bedrivs genom FN:s regionala ekonomiska kommission för (ECE) i den s.k. Environment for Europe-processen, skall ges tydligare prioriteringar och konkretiseras. Arbete bör fokuseras på regional och subregionalt miljösamarbete, med särskild inriktning på de nya staterna i före detta samt på och . Projektinriktat miljösamarbete med östeuropeiska länder och länder kring bör utökas på trafikområdet. Miljöinsatser i inklusive har hög prioritet inom ramen för östbiståndet genom Sida och . Arbete pågår för att stödja centrala och regionala miljöförvaltningar, kunskapsöverföring och institutionsutveckling, utarbetande av nationella miljöstrategier samt av investeringsstöd till vatten- och avloppshantering och till energiområdet. Åtgärd M 97:16 (från K) Driva frågor om avgaskrav och renare bränslen på bilar inom EU Förhandlingarna om skärpta avgaskrav för lätta fordon (personbilar samt lätta lastbilar och bussar) och för bränslen till fordon är nu avslutade. har under förhandlingarna om avgaskrav för fordon drivit och fått gehör för att EU skall införa ett gemensamt system med hållbarhetskrav och tillverkaransvar för lätta fordon, samt kallstartskrav. Förhandlingar om skärpta avgaskrav för tunga fordon har inletts. har under förhandlingarna om bränslekvalitet för fordon fått gehör för en sänkning av svavelhalten i konventionella fordonsbränslen . förväntas presentera förslag till harmoniserade avgaskrav för jord- och skogsbrukstraktorer. Dessa förväntas överensstämma med de avgaskrav som håller på att införas för vissa större dieseldrivna arbetsmaskiner. verkar för att reglerna skall utvidgas till att omfatta även mindre maskiner, inklusive bensindrivna maskiner. Åtgärd M 97:17 (från K) Verka för att fordonens bränsleeffektivitet ökar som ett led i att minska koldioxidutsläppen följer kommissionens och rådets arbete med en strategi för utsläpp av koldioxid från transporter. Särskilt bör arbetet utifrån rådsslutsatserna följas upp avseende ett frivilligt åtagande från den samlade europeiska bilindustrin, konsumentinformation samt användning av ekonomiska styrmedel. Åtgärd M 97:18 Utveckla former för miljö- och hushållningsprogram för särskilda geografiska områden. De nationella miljökvalitetsmålen skall anpassas och konkretiseras på lokal och regional nivå samt vara vägledande i samhällsplaneringen. Detta sker bl.a. genom uppdrag till länsstyrelserna, och (se åtgärder In 98:1, M 98:3 och 4). och arbetar sedan någon tid med att ta fram metoder och arbetssätt för att öka integreringen av miljöfrågor i den fysiska planeringen, inte minst i den kommunala översiktliga planeringen samt i arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar. Arbetet med att utveckla kriterier och indikatorer till användbara instrument i detta sammanhang fortsätter. De av regeringen föreslagna nationella miljökvalitetsmålen ger förutsättningar för ökad samsyn över sektorsgränserna när det gäller målen för inriktningen av samhälls- planeringen. Värdefulla kunskaper bör också kunna vinnas genom att ta tillvara erfarenheter från regeringens satsningar på investeringar för omställning mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Det finns i områden med miljö- och hushållningsproblem av regional räckvidd, som det finns skäl att uppmärksamma också i ett riksperspektiv i arbetet för ekologisk hållbarhet. Exempel är de större skärgårdsområdena för vilka regeringen uppdragit åt berörda länsstyrelser att, i samarbete med bl.a. berörda kommuner, utarbeta regionala miljö- och hushållningsprogram. Länsstyrelserna har i delrapporter redovisat arbetets uppläggning . Programmen skall redovisas före utgången av . beslutades också om tilläggsdirektiv till Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) att följa och stödja arbetet med de regionala miljö- och hushållningsprogrammen samt utvärdera och redovisa det samlade miljöarbetet i dessa områden . Beredningen har lämnat en lägesrapport om arbetet . I miljöpropositionen gör regeringen bedömningen att ett arbete med regionala miljö- och hushållningsprogram bör inledas för områden med särskilt framträdande miljö- och hushållningsproblem. Det gäller områden för vilka det finns särskilda regler om hänsyn till riksintressen när det gäller hushållningen med mark och vattenresurserna men det kan t.ex. också gälla områden där miljösituationen är sådan att bestämmelserna om miljökvalitetsnormer i bör aktualiseras. För denna typ av områden bedömer regeringen att det finns behov av att följa upp de nationella miljökvalitetsmålen och anpassa den statliga sektorsplaneringen till regionala och lokala förutsättningar. Läns- styrelsernas arbete med regionala miljöstrategier (STRAM) och underlag för hushållningen med mark- och vattenresurserna ger utgångspunkten för arbetet. Programmen bör omfatta åtgärder för att komma till rätta med miljö- och hushållningsproblemen, analyser av möjligheterna att använda gällande miljölagstiftning och av ekonomiska förutsättningar och villkor för utvecklingsstöd för hållbara lösningar samt ett samlat program för behandlingen av miljö- och hushållningsfrågor i den regionala och lokala planeringen. Regeringen har givit i uppdrag att i samråd med och samt i samverkan med och berörda länsstyrelser utarbeta en översikt över geografiska områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. Uppdraget skall redovisas . föreslagna nya åtgärder Åtgärd M 98:1 Översyn av åtgärder inom klimatområdet Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att presentera förslag till en samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor vikt vid att kostnadseffektivitet uppnås för att begränsa och reducera utsläppen av koldioxid och övriga växthusgaser. Programmet skall omfatta samtliga samhällssektorer och alla växthusgaser som ingår i Kyoto-protokollets åtagande, liksom upptag av koldioxid i sänkor. Utgångspunkten för programmet är beslut om klimat- och energipolitiken samt ansvar för EU:s gemensamma åtagande. Kommittén skall föreslå klimatpolitiska styrmedel samt belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna av sina förslag, inklusive påverkan på industrin när det gäller sysselsättning, konkurrenskraft och regional balans. Kommittén skall vidare utreda och lägga förslag om olika möjligheter att öka industrins deltagande i klimatarbetet samt också lägga förslag till att öka upptaget av koldioxid i sänkor. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Åtgärd M 98:2 Tillsätta en parlamentarisk beredning om mål i miljöpolitiken Regeringen beslöt om direktiv (1998:45) för en parlamentarisk beredning med uppgift att i enlighet med vad som anges i miljöpropositionen göra en samlad översyn av vilka delmål som behövs för att nationella miljökvalitetsmål, med undantag för miljökvalitetsmålet "begränsad klimatpåverkan", skall kunna nås inom en generation. Mot bakgrund av propositionen och kommande beslut med anledning av den skall beredningen i samverkan med berörda myndigheter kartlägga och analysera behovet av delmål. Beredningen skall bl.a. utgå från myndigheternas redovisningar av de uppdrag om delmål och åtgärder som aviseras i propositionen samt förändringar i samhällsutvecklingen och kunskapsutvecklingen . Beredningen skall vidare utvärdera de miljömässiga och samhällsekonomiska inklusive statsfinansiella och sektorsspecifika konsevensanalyserna av delmål och åtgärder som regeringen eller myndigheterna föreslagit samt lämna förslag till ytterligare delmål om det behövs för att genomföra av fastställda nationella miljökvalitetsmål. Beredningen skall redovisa sitt arbete till regeringen . Uppdraget förutsätter att antar de föreslagna nationella miljökvalitetsmålen. Åtgärd M 98:3 Uppdrag till avseende miljömålsarbete Regeringen gav ett generellt uppdrag att ansvara för att fortlöpande komma med förslag i syfte att utveckla och precisera miljökvalitetsmålen, följa upp hur miljökvalitetsmålen uppnås samt vilka effekter de olika åtgärderna har på miljön. I fråga om flera av miljökvalitetsmålen delas ansvar med Riksantikvarie- ämbetet, och Kemikalieinspektionen. skall i samverkan med dessa myndigheter fungera som samordnare av det övergripande miljömålsarbetet som syftar till att uppnå generationsmålet och de nationella miljökvalitetsmålen. skall rapportera sitt arbete till regeringen i samband med årsredovisningen. fick en rad specifika uppdrag bl.a. att som underlag för den parlamentariska beredningen föreslå nya delmål för åtgärdsstrategier. En viktig del i uppgiften är att analysera de samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna samt utreda kostnadseffektiviteten i förslagen. skall också samordna övriga myndigheters arbete med att precisera delmål för sina respektive ansvarsområden samt ge stöd till och samordna sektorsmyndigheternas och länsstyrelsernas arbete med att föreslå sektorsmål respektive regionala miljömål. Vidare åligger det att utreda ansvarsfördelningen för miljökvalitetsmålen mellan berörda myndigheter med utgångspunkt från bland annat kostnadseffektivitet. skall också medverka i och samordna sektorsmyndigheternas arbete med mått och indikatorer för uppföljning av sektorsmålen. Efter samråd med berörda myndigheter skall också lämna förslag till uppföljningssystem för miljökvalitetsmålen samt verka för att miljömålsarbetet blir känt på olika nivåer i samhället. Åtgärd M 98:4 Uppdrag till Kemikalieinspektionen avseende miljömålsarbete Regeringen har givit Kemikalieinspektionen i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter och organisationer samt den parlamentariska beredningen föreslå delmål till miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö, som anges i miljöpropositionen och som innebär att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Kemikalieinspektionen skall också bistå andra myndigheter som av regeringen fått i uppdrag att föreslå delmål till miljökvalitetsmålen samt bistå i sitt uppdrag att föreslå en åtgärdsstrategi för att nå det av regeringen beslutade delmålet att föroreningen av och dess tillrinningsområde samt skall förhindras genom att utsläpp och läckage av farliga ämnen reduceras i en stegvis process med målet att dessa utsläpp och läckage skall ha upphört (2020), Efter samråd med berörda myndigheter skall Kemikalieinspektionen föreslå åtgärdsstrategier för att nå övriga delmål under miljökvalitets- målet om en giftfri miljö samt bedöma de samhällsekonomiska konsekvenserna av dessa strategier. Förslag till delmål och åtgärder skall redovisas till regeringen . Åtgärd M 98:5 Uppdrag till länsstyrelser avseende miljömålsarbete Regeringen har mot bakgrund av de förslag som lagts i miljöpropositionen givit samtliga länsstyrelser i uppdrag att fortlöpande inom ramen för STRAM-arbetet (regionala miljöstrategier) anpassa, precisera och konkretisera 14 av de15 nationella miljökvalitetsmålen för sina län. För miljökvalitetsmålet Levande skogar har skogsvårds- styrelserna ansvaret på regional nivå men skall i sitt målarbete samverka med länsstyrelserna. Länsstyrelserna skall dessutom samordna arbetet med anpassning av delmål och sektorsmål i sina län i samverkan med berörda aktörer. Därvid skall de initiativ tas som behövs för att stimulera miljömålsarbetet inom olika samhällssektorer och för att målen får genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen. De skall och ta fram ett gemensamt förslag till regionalt uppföljningssystem och fortlöpande ansvara för och samordna uppföljningen av miljökvalitetsmålen på regionala nivåer. Arbetet skall ske i samverkan med bl.a. , , , övriga berörda myndigheter, kommuner, näringsliv och andra aktörer. Lägesrapport skall lämnas och för det fortsatta arbetet skall redovisningar göras till regeringen. Uppdraget förutsätter att antar de i miljöpropositionen föreslagna nationella miljökvalitetsmålen. Åtgärd M 98:6 Stärka det lokala Agenda 21-arbetet Regeringen tillsatte en nationell samordnare för att ytterligare stötta det lokala Agenda 21-arbetet och ge de lokala Agenda 21-kommittéer en medpart från den statliga sektorn. Samordnaren skall bl.a. sprida erfarenheter om metoder och arbetssätt inom Agenda 21- arbetet. Verksamheten skall vara en samverkansfunktion mellan det lokala Agenda 21-arbetet och arbete på andra nivåer i samhället. En särskild referensgrupp ett Forum för ekologisk omställning har utsetts för att bistå samordnaren. Verksamheten kommer att ha nära samband med de lokala investeringsprogrammen samt med det kunskapscenter för ekologiskt hållbar utveckling som enligt regeringsbeslut skall inrättas i . Åtgärd M 98:7 Samlad information om regeringens satsningar på hållbar utveckling. Regeringen genomför en lång rad insatser för ekologisk hållbarhet på olika områden, och för att på ett samlat sätt sprida kunskap om allt som görs har satsat på en utökad informa- tionsverksamhet. Denna utvecklas ytterligare , bland annat för att underlätta det lokala arbetet. Samordning kommer att ske bl.a. med det kunskapscenter för ekologiskt hållbar utveckling som enligt regeringsbeslut skall inrättas i och den nationelle samordnaren för Agenda 21-arbetet. Information om arbetet med ekologisk hållbarhet finns samlat på webbplatsen: Åtgärd M 98:8 Utredning om miljöpolitiska styrmedel Regeringen har i miljöpropositionen aviserat att i samråd med berörda myndigheter bör utreda huruvida de befintliga styrmedlen inom ett par strategiska miljöpolitiska områden leder till att miljökvalitetsmålen uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Ett uppdrag till har lämnats . skall lämna förslag på några strategiska områden för en analys av styrmedel ur olika aspekter. Vid val av områden skall samråd ske med den parlamentariska beredningen om mål i miljöpolitiken. skall också lämna förslag på grundläggande struktur på arbetet, samt lämpliga avgränsningar.