prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Beställningsbemyndiganden För att möjliggöra fortsatt kontinuitet och långsiktighet i verksamheten är det nödvändigt att åtaganden kan göras även efter det aktuella budgetåret. bör fortsatt bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 4.14. Tabell 4.14 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 146 821 - - Nya förpliktelser 246 821 418 179 - - Infriade förpliktelser* -100 000 -230 000 -230 000 -105 000 Utestående förpliktelser 146 821 335 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 360 000 335 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser I samband med avvecklingen av Energiteknikfonden tillfördes anslaget engångsvis ett belopp som motsvarade behållningen på fonden. Anslagsnivån är enligt den ekonomiska ram som godkände (prop. 1997/97:1, utg.omr. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Enligt energipolitiska beslut är syftet att forsknings- och utvecklingsinsatser skall stödjas som är strategiska för teknikutvecklingen på energiområdet. Verksamheten innebär en fortsatt användning och förstärkning av det stöd som givits för branschgemensam forskning. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. B6 Introduktion av ny energiteknik Tabell 4.15.Anslagsutvecklingen Tusental kronor 64 000 1999 Förslag 230 000 2000 Beräknat 230 000 2001 Beräknat 230 000 Anslaget disponeras för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Förordningen (1998:654) om energiteknikbidrag trädde i kraft . I förordningen finns be stämmelser om stöd till ny energiteknik i enlighet med energipolitiska beslut. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd till ny teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 2004. Resultatinformation har bl.a. demonstrationsstöd beviljats för en högspänningsgenerator i kraftvärmeverk. Den nya tekniken kommer att ge högre verkningsgrad, lägre underhållskostnader och minskad miljöpåverkan. Beställningsbemyndiganden För att möjliggöra fortsatt kontinuitet och långsiktighet i verksamheten är det nödvändigt att åtaganden kan göras även efter det aktuella budgetåret. bör fortsatt bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 4.16. Tabell 4.16 Bemyndiganden Tusental kronor 1998 prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 0 95 021 - - Nya förpliktelser 159 021 1 204 979 - - Infriade förpliktelser* -64 000 -150 000 -200 000 -950 000 Utestående förpliktelser 95 021 1 150 000 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 380 000 1 150 000 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Anslagsnivån för anslaget B6 Introduktion av ny energiteknik är enligt den ekonomiska ram som godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Enligt energipolitiska beslut är syftet med energiteknikbidraget att stödja ny teknik som med reducerad risk för företagen kan utvecklas i full skala och demonstreras inför kommersiell användning. Vidare skall teknikupphandling kunna utnyttjas inom ramen för anslaget. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt. B7 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Tabell 4.17 Tusental kronor 19 400 1999 Förslag 50 000 2000 Beräknat 50 000 2001 Beräknat 50 000 Anslaget disponeras för energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. Sådana insatser ingår som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skall huvudsakligen avse s.k. gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen. Med gemensamt genomförande avses att konventionens parter med höga åtgärdskostnader för utsläppsminskningar tillsammans med ett mottagarland med lägre åtgärdskostnader vidtar åtgärder i detta land och i gengäld erhåller en kreditering som kan räknas av mot egna utsläpp vid uppfyllande av åtaganden att minska eller begränsa utsläpp av växthusgaser. /96 anvisades till tolfte huvudtitelns anslag E11 Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och . anvisades till anslaget A3 Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och . För att möjliggöra kontinuitet i verksamheten har anslagssparandet från anslaget 1996/97 A3 Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och överförts till anslaget B7. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett sjuårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:00) ekonomiska ramar för anslaget uppgående till sammantaget för perioden 2004. Resultatinformation 1997 har , genomfört åtgärder för att effektivisera energianvändning och introducera förnybara energislag i och i syfte att minska utsläppen av koldioxid och andra klimat- och miljöpåverkande ämnen från energisystemen i dessa länder. Sammantaget har regeringen beviljat för verksamheten 1997. Huvuddelen har använts för långivning till anläggningsägare för att finansiera investeringar i uppvärmningssektorn. har programmet omfattat 66 projekt varav 55 är färdigställda och tagna i drift. har ytterligare 9 projekt initierats. Projekten utgörs till antalet huvudsakligen av pannkonverteringar (39 st) för vilka investeringarna uppgått till . Inom området fjärrvärmedistribution har 12 projekt genomförts till en total investering på och inom energieffektiviseringsområdet 15 projekt motsvarande investeringar på . Den genomsnittliga kostnaden för utsläppsreduktioner för de svenska insatserna kan uppskattas till per kg koldioxid (exklusive lån). Även om denna kostnadsuppskattning är baserad på en jämförelse med utsläppen innan åtgärder vidtogs och därför innebär en underskattning av reduktionskostnaden jämfört med ett realistiskt referensscenarioframstår, vid en jämförelse med kostnader för motsvarande åtgärder i , insatserna ofta som kostnadseffektiva. De högsta kostnaderna för att reducera koldioxidutsläpp återfinns på energieffektiviseringsområdet. Generellt sett är dock reduktionskostnaderna väsentligt lägre än vad som är fallet i . De flesta projekten har genomförts i och . har sammanlagt 11 projekt genomförts i (3) (4), (1) och (3). Sammanlagt har dessa projekt av beräknats motsvara en utsläpps-minskning på ca koldioxid. Den totala investeringen per kg koldioxid uppgår till och exklusive lån till per kg. Syftet med insatserna är att öka kunskapen om de krav ett system med s.k. gemensamt genomförande enligt klimatkonventionen ställer och bidra till att kostnadseffektiva insatser mot klimatförändringar genomförs. Enligt det protokoll som klimatkonventionens parter enades om vid sitt tredje partsmöte i i skall utsläppsminskningar genom gemensamt genomförande kunna tillgodoräknas och utgöra del av uppfyllandet av det svenska åtagandet att begränsa utsläppen. Ytterligare regler och metoder för gemensamt genomförande skall utvecklas. Sammantaget har beräknat att de genomförda investeringarna gett upphov till en minskning av utsläppen på koldioxid jämfört med situationen innan insatserna genomförts. För gemensamt genomförande är det emellertid utsläppsreduktionen jämfört med den vid ett alternativt referensförlopp som är avgörande för storleken på den utsläppsförändring man får räkna sig till godo. På regeringens uppdrag har myndigheten låtit genomföra en fallstudie, som visar att även om utsläppsminskningarna i de fall som studerats är reella så är de till sin omfattning i en jämförelse med ett alternativt referensförlopp väsentligt mindre än vad en jämförelse med situationen före investeringen ger vid handen. Kostnaderna för utsläppsreduktionen per kg koldioxid är då i motsvarande mån högre. Ett viktigt syfte med de svenska insatserna är att bidra till kunskap om förutsättningar och kostnadsförhållanden för s.k. gemensamt genomförande inom ramen för åtaganden under klimatkonventionen. Det är särskilt viktigt att belysa möjligheterna att utveckla denna mekanism till ett internationellt klimatpolitiskt instrument som är effektivt, tillförlitligt och rättvist. Insatserna rapporteras därför till klimat- konventionens sekretariat, som sammanställer och analyserar uppgifter från konventionens parter inom ramen för den pågående pilotfasen för gemensamt genomförande. De många och relativt små svenska projekten utgör en stor andel av samtliga inrapporterade projekt. En utvärdering av de statliga insatserna på energiområdet har i enlighet med energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) genomförts som belyser dels NUTEKs insatser 1997 dels Sidas insatser . I utvärderingen konstateras att de statliga svenska insatserna på energi- och klimatområdet i har två syften, nämligen utvecklingssamarbete med , som genomförs av Sida, samt pilotinsatser för ett system för s.k. gemensamt genomförande inom ramen för ett klimatpolitiskt samarbete, som genomförs av . Det senare syftet ställer höga krav på mätbarhet och att insatserna skall innebära utsläppsminskningar som inte skulle äga rum utan dessa insatser. I utvärderingen granskas 47 av totalt 70 projekt genomförda av . Dessa projekt motsvarar ett belopp på . Granskningen av Sidas insatser har omfattat 56 projekt, motsvarande ett investeringsbelopp på . En slutsats av utvärderingen är att de två myndigheterna till stor del arbetat på olika administrativa nivåer i mottagarländerna. I vissa enskilda fall har myndigheterna varit aktiva på samma områden med avgränsningsproblem och bristande komplementaritet som följd. För merparten av projekten har dock deltagarna på mottagarsidan haft en klar uppfattning om de skilda direktiv och målsättningar som respektive myndighet har. En ytterligare renodling av den klimatpolitiskt motiverade verksamheten behövs emellertid. Utredaren föreslår vidare att myndigheterna skall utöka sitt samarbete. Beställningsbemyndiganden Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över sjuårsperioden enligt nedanstå- ende tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta beende tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. Högsta belopp enligt tabell 4.18. Tabell 4.18 Beställningsbemyndiganden Tusental kronor 1999 beräknat 2000 beräknat 2001- beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 10 600 - - Nya förpliktelser 52 000 - - Infriade förpliktelser* -39 000 -23 600 - Utestående förpliktelser 23 600 - - Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 23 600 - - * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser Vid klimatkonventionens partsmöte i enades konventionens parter om åtaganden för att begränsa och minska utsläppen av klimatpåverkande gaser samt öka upptaget av sänkor. Ett mål motsvarande en total minskning för de industrialiserade länderna på sattes upp för perioden 2012. Protokollet innehåller bestämmelser för gemensamt genomförande såväl i industrialiserade som utvecklingsländer. Dessa bestämmelser skall preciseras under kommande partsmöten. Den nu pågående pilotfasen för gemensamt genomförande som inleddes tas upp till beslut beträffande en eventuell fortsättning . Mot bakgrund av överenskommelsen i Kyoto, erfarenheterna under pilotfasen och de genomförda utvärderingarna av insatser på energiområdet avser regeringen att nu förändra inriktningen för de energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatserna. Förändringarna utgör en anpassning till besluten i klimatkonventionen. Syftet är också att ytterligare tydliggöra insatsernas överordnade klimatpolitiska karaktär. Avsikten är att så långt möjligt säkerställa att insatserna kan räknas till godo som en del av åtagande inom ramen för EUs gemensamma åtagande sig enligt Kyotoprotokollet. För att uppnå en förbättrad samordning mellan Sidas och verksamhet inom klimat- och energiområdet avser regeringen att tydliggöra myndigheternas verksamhetsmål. bör bl.a. inhämta Sidas synpunkter när det gäller projektens strukturmässiga och samhällsekonomiska konsekvenser för samarbetslandet. Vidare bör Sida i samråd med , där så befinns lämpligt, överväga att ge sina investeringsprojekt en utformning som innebär att en tillkommande utsläppsminskning eller ökning av upptag av koldioxid uppstår som annars inte följer av projektet och som kan utgöra gemensamt genomförande enligt klimatkonventionen. Sådana additionella investeringar som av kan täckas av anslagna medel skall ej komma i konflikt med Sidas utvecklingsmål. Eftersom Kyotoprotokollet nu öppnar möjligheterna till gemensamt genomförande bör verksamheten under anslaget från att ha utgjort ett svenskt bidrag till pilotfasen i högre grad inriktas på egentligt gemensamt genomförande med möjlighet till faktisk kreditering av uppnådda resultat beträffande utsläppsförändringar. De höga krav som då ställs på trovärdighet bör ges en stor vikt vid projektens utformning och avtal slutas med mottagarländer. Den klimatpolitiska målsättningen skall ytterligare förtydligas och prioriteras. Kostnadseffektiviteten med avseende på den klimatpolitiska effekten bör jämte övriga villkor för gemensamt genomförande vara den viktigaste ledstjärnan vid projektens utformning och kostnaderna för uppföljning av faktisk utveckling bör hållas nere samt större projekt eftersträvas. Vid Kyotoförhandlingarna definierades ytterligare en s.k. mekanism för insatser utomlands, nämligen i utvecklingsländerna: Clean development mechanism. Insatser, som uppfyller kraven i det regelverk man nu förhandlar om för denna mekanism och begränsar utsläpp eller ökar upptag av klimatpåverkande gaser, skall enligt protokollet kunna tillgodoräknas investerarna . Det är mot denna bakgrund angeläget att eftersträva att insatser görs även i utvecklingsländer. deltar i arbetet att tillsammans med andra länder och även företag i ett projekt initierat av att utveckla en prototyp för en internationell klimatfond som avses genomföra investeringsprojekt med syfte att minska klimatpåverkan i såväl utvecklingsländer som industriländer. Ett syfte med fonden är att åstadkomma projekt som kan ge underlag för tillgodoräknande enligt bestämmelserna om gemensamt genomförande respektive Clean development mechanism. Ett annat syfte är att åstadkomma kunskapsutveckling rörande de svåra metodologiska frågor som aktualiseras i dessa sammanhang. Det är angeläget för att fortsätta att delta i detta arbete med sikte på ett svenskt deltagande i fonden om och när den inrättas. För att utreda hur klimatkonventionens ovan nämnda s.k. flexibla mekanismer samt internationell handel med överlåtbara utsläppsrätter kan introduceras i har regeringen i vårens proposition om svenska miljömål (prop. 1997/98 145) aviserat en expertutredning som skall lämna underlag till den tillsatta klimatkommittén. B8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet Tabell 4.19 Tusental kronor 0 1999 Förslag 5 000 2000 Beräknat 5 000 2001 Beräknat 5 000 Anslaget disponeras för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1981:717) om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol och förordningen (1988:805) om statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m. Anslaget har t.o.m. /96 även disponerats för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen (1983:1107) om statligt stöd för att ersätta olja m.m. Ställda garantier enligt förordningen om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol har avvecklats successivt och avser numera enbart verksamhet inom naturgasområdet. Dessa garantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72, bet. 1987/88:NU16, rskr. 1987/88:120). Garantiramen uppgår till (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). uppgick summan av utestående garantier till ca . Någon avgift för garantin tas inte ut. Motsvarande belopp belastar i stället anslaget. har inga förluster uppkommit som en följd av infriade garantier enligt förordningen om statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol. Varken garantiavgifter eller återbetalningar av tidigare infriade statliga garantier har inlevererats . Lånegarantier enligt förordningen om statligt stöd ur Energiteknikfonden m.m., får lämnas intill ett sammanlagt belopp av , inräknat lämnade garantier inom programmet för utveckling och introduktion av ny energiteknik samt minskat med ett belopp som motsvarar infriade garantier i systemet under föregående år (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). fanns inga utestående garantier. har inga förluster uppkommit som en följd av infriade garantier enligt förordningen om statligt stöd ur Energiteknikfonden m.m. Inga garantiavgifter har inlevererats. Återbetalning av tidigare infriade garantier har inlevererats med ett belopp som uppgår till ca (inkomsttiteln 4138 Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier). Regeringens överväganden Prognosen för anslagsbelastningen visar att inga garantier beräknas behöva bli infriade under innevarande budgetår. Beräknade förluster uppgår till för vart och ett av . B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjning i Tabell 4.20 Tusental kronor 2 000 1999 Förslag 200 000 Anslaget disponeras för åtgärder som stärker el- och värmeförsörjningen i . Regeringen beslutade att inrätta en delegation med uppgift att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Delegationen skall redovisa sitt arbete till regeringen . Delegationen började sitt arbete och har i ett första skede ägnat sig åt planering och kartläggning. Delegationen överlämnade en plan för arbetet samt en beräkning av kostnader för . Ett förslag till förordning om statligt stöd till energiförsörjningen i har anmälts till . Stödordningen avses träda i kraft så fort som möjligt , under förutsättning av kommissionens godkännande. Regeringens överväganden godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår stöd för åtgärder för att utveckla energiförsörjningen i . Regeringen har för detta ändamål tillkallat en delegation. godkände (prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98: NU2, rskr. 1997/98:00) ekonomiska ramar för anslaget om sammantaget för perioden 1999. Åtgärder vidtas för att kompensera bortfallet av el från de bägge reaktorerna i genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Även om de föreslagna insatserna innebär en full kompensation med avseende på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Enligt regeringsbeslut har Delegationen för Energiförsörjning i till uppgift att initiera åtgärder som stärker regionens el- och värmeförsörjning. Åtgärderna bör kunna gälla såväl energihushållning och minskad elanvändning som utbyggnad av el- och värmeproduktion. Delegationen skall bidra med planerings-och projekteringsstöd och utreda behovet av investeringar i infrastruktur. Effektivare energianvändning och en ökad användning av förnybara energislag är angelägna mål liksom ett bättre utnyttjande av det befintliga naturgasnätet. Resultatinformation disponerar anslaget för Delegationens för Energiförsörjning i räkning. Enligt har denna utbetalat till delegationen för att täcka administrativa kostnader intill . Delegationen för Energiförsörjning i har överlämnat en redogörelse för verksamheten . har ett omfattande kontaktnät byggts upp och kunskaper har på detta sätt vunnits om pågående forskning vid universitet och högskolor och om utvecklingsverksamhet inom det privata näringslivet och hos myndigheter. Delegationen skickade ut information om sin verksamhet, inklusive om möjligheterna att ansöka om ekonomiskt stöd. Informationen gick ut till ca 140 intressenter av olika slag, såsom kommuner, branschorganisationer m.fl. Genom dessa målgrupper har sedan en mängd andra intressenter nåtts. Delegationen har till och med maj månad behandlat 102 ansökningar om ekonomiskt stöd. Av dessa arbetar delegationen vidare med 45, medan beslut om avslag har fattats för de övriga. Därefter har ytterligare ansökningar inkommit. En utredning om "Samhälle och energi i det sydsvenska perspektivet" har påbörjats. Slutsatser Förordningen om statligt stöd till energiförsörjningen i har ännu inte trätt i kraft. Detta innebär att beslut om att ekonomiskt stödja utvecklingsarbete endast har kunnat fattas i undantagsfall. Genom den informationsverksamhet och de kontakter som delegationen har tagits har dock verksamheten att initiera åtgärder som stärker regionens el- och värmeförsörjning påbörjats. Ett stort antal projektförslag har lämnats in till delegationen. Denna har gjort en prelimär behandling av förslagen och beslutat om vilka den avser att gå vidare med, under förutsättning att förordningen godkänns. Regeringen bedömer att verksamheten har förutsättningar att bedrivas ändamålsenligt och föreslår därför inga förändringar i inriktning eller omfattning. Ersättning för avveckling av en reaktor i för avveckling av en reaktor i som fördes upp på tilläggsbudget disponeras av regeringen för förskott på ersättning fastställd i domstol eller för utbetalning av ersättning till och eventuella andra parter som en följd av avtal om slutlig ersättning fastställd i domstol. Anslaget disponeras av regeringen även . Regeringens överväganden beslutade (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98 FiU27, rskr. 1997/98:317) att tillstyrka det av regeringen föreslagna anslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i samt att bemyndiga regeringen med anledning av avvecklingen av att, som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter som kan erfordras i samband med en överenskommelse om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över beslutade vidare att bemyndiga regeringen att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att anslaget får överskridas om ett riksdagsbeslut om ökning av anslagsbeloppet inte hinner inväntas. I samband med detta beslut har regeringen redogjort för sina motiv till inrättandet av ett anslag samt för de förutsättningar som gäller för förhandlingarna med ägare. Regeringsrätten beslutade om inhibition av regeringens beslut om stängning av före . Regeringsrätten har efter muntlig förhandling den 8 aviserat ett ställningstagande i ärendet . Det finns därmed behov för regeringen att disponera det på tilläggsbudet uppförda anslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i även för att möjligöra en frivillig överenskommelse om ersättning för stängning av . beslut att bemyndiga regeringen att som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och eventuella andra parter som kan erfordras i samband med ersättning för förluster till följd av avställningen av är inte tidsbegränsat och gäller således även .