prop · GM03100D1 · 1999-01-01 00:00:00 — Den gynnsamma ekonomiska utvecklingen i antas bidra till en förstärkning av kronan. TCW index antas stärkas till 121 och i det medelfristiga perspektivet närma sig 118. Kronan antas appreciera mot euron till 8,80 och till 8,70 på . 4 Utrikeshandeln Svensk export och import fortsatte att växa i hög takt . Exporten steg då stark efterfrågan från viktigaste handelsländer till stor del kompenserade exportbortfallet från krisdrabbade länder i . Den internationella marknadstillväxten väntas bli mer dämpad till följd av en svagare konjunkturfas på ett flertal svenska exportmarknader. En återhämtning med ökad investeringsefterfrågan antas dock komma till stånd redan i slutet av innevarande år och skapa gynnsammare förutsättningar för svensk exportindustri. Den totala importen ökade 1998. Till stor del förklaras denna starka ökning av en hög tillväxt av export och maskininvesteringar, som båda har ett stort importinnehåll. Konjunkturavmattningen i industrin innebär att såväl importen av insatsvaror som importen av maskiner försvagas kraftigt . Därigenom begränsas den totala varuimporten. tar importtillväxten fart igen när industrikonjunkturen stärks. Bytesbalansens överskott motsvarade 1998 av BNP, vilket är högt i ett historiskt per- spektiv. och 2000 väntas bytes- balansen uppvisa något lägre överskott, motsvarande respektive av BNP. Utrikeshandelns bidrag till BNP-tillväxten blev negativt på grund av den starka importen. beräknas bidraget bli positivt och uppgå till en halv procentenhet, för att minska då importen åter stärks. I ett medel fristigt perspektiv väntas nettoexporten bidra till tillväxten i något högre grad. 4.1 Varuhandeln Den svenska varuexporten 1998 Svensk varuexport ökade enligt nationalräkenska- per. Efterfrågan var fortsatt stark från viktiga handelsländer, vilket skapade goda förutsätt- ningar för en hög svensk exporttillväxt. I 14 , som tar emot tre fjärdedelar av svensk export, var marknadstillväxten för bearbetade varor . Även i flera sydeuropeiska länder och i ökade efterfrågan på svenska varor kraftigt. Till som helhet och till ökade varuexporten i värde . Exporten till exklusive föll i värde , vilket minskade den totala exportens värdetillväxt med . Det kraftiga fallet förklaras av att svensk export till regionen i huvudsak är inriktad på investeringsvaror, för vilka efterfrågan under recessionen varit mycket svag. Även till samt till flera länder i föll exportens värde avsevärt . Till följd av det globala utbudsöverskott som uppstod i samband med Asienkrisen utvecklades exporten av basindustriprodukter svagt. Investerings- och konsumtionsvaror mötte däremot totalt sett en högre efterfrågan. Starkast utveckling visade sektorer som telekommunikation, läkemedel och transportmedel. Sammantaget var den svenska exportens marknads- och produktinriktning gynnsam . En stark konjunktur i viktiga handelsländer, i kombination med att efterfrågan steg relativt mer på investeringsvaror, medförde att svensk export ökade mer än världsmarknadstillväxten på bearbetade varor. Låga relativpriser, vars utveckling diskuteras närmare i kapitel 5, bidrog också till att stärka exporttillväxten. Diagram 4.1 Svensk varuexport, geografisk fördelning Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster kronor Procentuell volymutveckling Procentuell prisutveckling 1998 1998 1999 2000 2001 2002 1998 1999 2000 2001 2002 Varuexport 675,9 7,2 3,5 5,5 5,6 5,4 0,9 1,4 0,2 0,7 1,5 Bearbetade varor 590,4 8,6 3,8 6,0 5,9 5,7 0,1 1,2 0,5 0,7 1,5 Tjänsteexport 134,6 8,1 4,0 7,0 3,5 3,5 0,3 0,3 1,5 1,5 2,0 Total export 810,4 7,3 3,6 5,7 5,2 5,1 0,8 1,2 0,4 0,8 1,6 Varuimport 544,9 11,8 2,5 6,4 5,0 4,6 3,1 0,9 0,2 0,7 1,7 Bearbetade varor 447,2 13,5 2,7 7,5 5,1 4,5 1,7 1,4 0,8 0,7 1,5 Tjänsteimport 152,9 7,6 5,0 8,0 4,5 4,5 4,5 2,0 0,0 2,0 2,2 Total import 697,9 11,0 2,9 6,7 4,9 4,5 1,7 1,3 0,1 1,0 1,8 Anm: Export och import av bearbetade varor är i tabellen redovisade enligt utrikeshandelsstatistiken Källor: och Internationell marknadstillväxt 1999 och 2000 förutses marknadstillväxten för svensk export mattas av betydligt. Flera av viktigaste handelsländer väntas gå in i en svagare konjunkturfas. Detta gäller bl.a. , , och . Som framgår i diagram 4.1, står dessa fyra länder tillsammans för över en tredjedel av svensk export. marknadsinriktning, som var fördelaktig , bedöms därmed bli ogynnsam under innevarande år. Utöver exportbortfallet från viktiga handelsländer väntas efterfrågan i vara fortsatt svag under större delen av 1999. Den senaste utvecklingen i väntas dock få relativt begränsade direkta handelseffekter för , då regionens andel av svensk export uppgår till . Svenska exportörer av stål och pappersmassa kan emellertid komma att drabbas av att den brasilianska valutans kraftiga depreciering ökat konkurrenskraft på världsmarknaden. Bilden av försämrade förutsättningar för svensk exportindustri bekräftas av det betydande fall i exportorderingången som syns i SCB:s statistik och industribarometer och inledningen av 1999. Den svaga exportorderingången förväntas till följd av leveransernas eftersläpning leda till minskad exporttillväxt . Fortsatt god tillväxt i och vissa länder i som och kompenserar till viss del de negativa effekterna av den i övrigt försvagade marknadstillväxten. Sammantaget förutses den internationella marknadsefterfrågan för bearbetade varor öka med , vilket kan jämföras med . Försvagningen av den internationella efterfrågan bedöms emellertid inte bli långvarig. Under senare delen av innevarande år antas konjunkturen på nytt stärkas på viktiga exportmarknader i och en återhämtning inledas i . Världsmarknadstillväxten beräknas därmed åter öka och uppgå till . Osäkerheten avseende den internationella utvecklingen är dock stor, framför allt avseende tidpunkten för återhämtningen. Svensk varuexport 1999 2000 Den internationella marknadstillväxten för bearbetade varor påverkar i hög grad svensk export. Efterfrågans produktsammansättning kan dock skilja sig åt under olika konjunkturfaser, vilket är en orsak till att exportutvecklingen avviker från marknadstillväxten. Till följd av att svensk exportindustri är inriktad på investerings- och insatsvaror bestäms exporten till stor del av den internationella investerings- och lagercykeln, som ofta fluktuerar mer än övriga efterfrågekomponenter. Exporttillväxten tenderar därmed att minska mer än den totala internationella efterfrågan under lågkonjunkturer, men stiga snabbare då produktionen tar fart och behovet av kapacitetsutbyggnad ökar. Den dämpade investeringskonjunkturen på viktigaste exportmarknader innebär att tillväxtutsikterna för svensk exportindustri försvagas. väntas dock varuexportens sammansättning bidra till högre exporttillväxt, då efterfrågan på investerings- och insatsvaror stärks. Svensk industristruktur har emellertid delvis förändrats i riktning mot minskad konjunkturkänslighet. Kunskapsintensiva branscher har växt snabbare än cykliskt betingade kapital- och arbetsintensiva delar av verkstads- och basindustrin. har kapital- och arbetsintensiva branscher minskat sina respektive andelar från till . ökade kunskapsintensiva branscher sin andel av varuexporten från till . Huruvida tidigare framgångar inom teleprodukt- industrin kommer att fortsätta även , utgör ett osäkerhetsmoment i prognosen. Exporten av teleprodukter svarade 1998 för en knapp tredjedel av den totala svenska exporttillväxten. Om efterfrågan på teleprodukter ökar lika kraftigt som , kan den totala varuexporten öka mer än väntat . har svenska relativpriser sjunkit. Industrins produktivitetsutveckling har varit god och den höga lönsamhetsnivån har skapat utrymme för svenska exportföretag att priskonkurrera. Detta bidrog till att hålla försäljningsvolymerna uppe, trots vikande efterfrågan i vissa sektorer. Även förväntas de låga relativpriserna i viss mån kunna motverka den försvagade internationella efterfrågan. bedöms relativpriserna öka något, främst till följd av att kronan förväntas appreciera. Långsiktiga kontrakt för stora delar av industrin innebär dock att relativprisförändringar får effekt först med viss eftersläpning. De förbättrade utsikter till en högre svensk exporttillväxt som skapas av den stärkta internationella efterfrågan , stöds därmed fortfarande av de låga relativpriser som uppnåtts . Sammantaget väntas marknadstillväxt, varusammansättning och relativprisläge leda till att varuexporten stiger och , vilket innebär en något lägre takt än marknadstillväxten , men något högre . Med en väl fungerande lönebildning ter sig konkurrenskraften god i ett medelsiktigt perspektiv och varuexporten antas därför fortsätta växa med även 2001 och 2002. Diagram 4.2 Svensk export, marknadsandelar samt världsmarknadsutveckling. Bearbetade varor Procentuell förändring Svensk varuimport 1999 2000 Varuimporten ökade med , vilket var en något starkare tillväxt än . Den höga importtillväxten beror till stor del på att exporten och maskininvesteringarna, vilka båda har ett högt importinnehåll, ökade kraftigt under föregående år. Även konsumtionen av varaktiga varor steg och bidrog till den höga tillväxten av varuimporten. Importinnehållet i den svenska efterfrågan har ökat mer än trendmässigt . Detta förklaras främst av att handelsspecialiseringen tilltagit, men till viss del även av ändrade konsumtionsmönster. av den totala svenska varuimporten kommer från EU och övriga . Nästan hälften av varuimporten består av verkstadsprodukter och det är främst maskiner, apparater och fordon som importeras till . Den i särklass snabbast växande varugruppen är tele/radio/TV. Importpriserna på bearbetade varor steg , vilket kan förklaras av den svaga kronkursen. Under loppet av 1999 förväntas kronan appreciera avsevärt. Dessutom väntas de internationella prisökningarna bli små . Därigenom bedöms importpriserna på bearbetade varor gradvis falla under innevarande och . Importen av bearbetade varor beräknas utvecklas svagt , till följd av en betydande avmattning av exporten och maskininvesteringarna. förväntas också den importkonkurrerande hemmamarknadsindustrin kunna försvara marknadsandelar genom fortsatta prissänkningar, vilket bidrar till en låg importtillväxt. förutspås konjunkturläget åter förbättras. Tillväxten av export och maskininvesteringar tar fart igen, vilket leder till att importen stiger snabbare. Importen av bearbetade varor utgör merparten av den totala varuimporten, som beräknas stiga och . förutspås den totala varuimporten växa i ungefär samma takt som varuexporten, dvs. 4.2 Tjänstehandeln Handeln med tjänster utvecklades i lugnare takt än innan. Enligt nationalräkenskaperna ökade tjänsteexporten medan tjänsteimporten ökade något långsammare. Till följd av att importerade tjänster blev dyrare relativt de exporterade, försämrades dock tjänstenettot avsevärt. Den stigande importen av affärstjänster och tekniska tjänster bidrog till att vända ett flerårigt överskott till ett underskott i handeln med s.k. övriga tjänster . Resevalutanettots redan tidigare stora underskott steg ytterligare då svenskars utgifter i samband med utlandsresande ökade mer än utlänningars utgifter i . Diagram 4.3 Tjänstebalansen Miljarder kronor Tjänstenettot väntas försämras ytterligare . Underskottet i posten rese- valuta antas fortsätta att öka då hushållens reala disponibla inkomster stiger, vilket antas leda till ökat utlandsresande. Importen av tjänster relaterade till näringslivet bedöms också fortsätta växa mer än exporten och 2000. Sammantaget väntas exporten och importen av tjänster mattas av för att åter ta fart i samband med att industrikonjunkturen stärks. Prognosen avseende tjänstehandelns volym- och prisutveckling sammanfattas i tabell 4.1. 4.3 Bytesbalans och finansiellt sparande Bytesbalansen uppvisade ett betydande överskott motsvarande av BNP. Överskottet var dock lägre än , vilket till stor del förklaras av ett växande underskott i tjänstebalansen, men också av ett något lägre överskott i handelsbalansen. Tabell 4.2 Bytesbalans och finansiellt sparande Miljarder kronor 1998 1999 2000 2001 2002 Handelsbalans 139,7 135,2 137,5 149,5 164,3 Varuexport 675,7 689,5 726,0 Varuimport 535,9 554,3 588,5 Tjänstebalans 29,0 36,1 42,8 Transporter 4,5 5,0 5,3 Resevaluta 28,0 31,9 35,4 Övriga tjänster 5,5 9,2 12,7 Löner 2,0 2,2 2,4 Avkastning på kapital 43,3 42,6 37,4 räntor 65,5 63,0 61,0 direktinvesteringar 28,0 26,0 29,0 aktieutdelningar 5,8 5,6 5,4 Bytesbalans 37,8 24,8 28,1 33,0 43,2 Kapital- transfereringar Finansiellt sparande som andel av BNP1 2,2 Anm: Bytesbalansen är enligt definition 1 Finansiellt sparande utgörs av bytesbalansens och kapitaltransfereringarnas sammantagna saldo Källor: och väntas handelsbalansens överskott fortsätta minska, trots att varuexporten förväntas öka mer i volym än varuimporten. Detta beror på att exportpriserna bedöms utvecklas betydligt svagare än importpriserna. Tjänstebalansens netto förväntas också försämras, medan kapital- avkastningsnettot förbättras. antas underskottet i tjänstebalansen öka ytterligare, medan både handelsbalans och avkastning på kapital förbättras, vilket leder till att bytesbalansens överskott åter ökar något. Den förväntade förbättringen av kapital- avkastningsnettot är främst relaterad till räntenettot och avkastning på direktinvesteringar. Stocken av svenska tillgångar i utlandet är större än utländska tillgångar i . Detta väntas medföra att det positiva nettot för avkastning på direktinvesteringar minskar under den internationella konjunkturförsvagningen för att ånyo förbättras under den förutsedda återhämtningen . Räntenettot väntas förbättras både till följd av den antagna apprecieringen av kronan och fortsatta amorteringar av den alltjämt höga räntebärande skulden gentemot utlandet. Amorteringarna möjliggörs av det positiva finansiella sparandet, som utgörs av bytesbalansens och kapitaltransfereringarnas sammantagna saldo. Kapitaltransfereringar redovisas utanför bytesbalansen, och inkluderar bl.a. bistånd till och återflöden från EU som går till investeringar. Posten väntas visa överskott . Avgiften till EU ingår i posten löpande transfereringar. En i svenska kronor hög EU- avgift under innevarande år bidrar till att underskottet i denna post väntas bli högre 1999 än 2000. Hur stor avgiften blir beror dock bl.a. på EU:s långsiktiga budget 2006 som ännu ej är helt fastställd. Sammantaget förutses överskottet i bytes- balansens minska för att åter öka något . Det finansiella sparandet bedöms bli något högre än bytesbalansens överskott och motsvara ca 1½ % av BNP . I ett medelfristigt perspektiv bedöms det finansiella sparandet bli ytterligare något högre som andel av BNP. 5 Näringslivets produktion Produktionen i näringslivet ökade med . skedde en för- skjutning från en i huvudsak exportinriktad produktionstillväxt till en mer inhemskt orien- terad tillväxt. Den privata tjänstesektorn är inne i en expansiv fas med stigande produktion och god sysselsättningstillväxt. Den utvecklingen väntas fortsätta även om en viss konjunkturdämpning i de industrirelaterade tjänstebranscherna förväntas framöver. Omställningsarbetet till följd av bedöms bidra till den starka produktionsutvecklingen inom uppdragsverksamheten . kan därför en viss avmattning i denna sektor ske. Låga räntor samt en stabil efterfrågeökning från hushållen utgör goda förutsättningar för en relativt stark produktionstillväxt inom den privata tjänstesektorn totalt sett . En allt större del av den förutsedda produktionstillväxten i tjänstesektorn kommer från de delar som vänder sig till hushållen och till sektorer som är beroende av investeringsutvecklingen. Det gäller bland annat varuhandel, hotell och restaurang samt tekniska konsulter. En betydligt lägre global marknadstillväxt medför att exportföretagen går in i en lugnare expansionsfas. förutses den starkare internationella efterfrågetillväxten tillsammans med en ur svensk synvinkel mer gynnsam sammansättning av exportefterfrågan medföra en kraftig konjunkturuppgång i industrin. Byggkonjunkturen förväntas bli stark under hela prognosperioden. Till skillnad från väntas bostadsinvesteringarna växa snabbt framöver. Byggandet av kommersiella lokaler och kontorshus stiger också efter en lång stagnationsperiod. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Procentuell volymförändring 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Jordbruk, fiske och skogsbruk Industri 5,4 4,3 2,0 4,0 3,3 3,5 El, gas, värme och vattenverk Byggnadsindustri 5,4 3,2 4,0 5,4 Näringslivets tjänster 2,9 3,7 3,2 2,6 Summa näringsliv 3,0 3,6 2,6 3,0 2,8 2,8 Källor: och I ett medelfristigt perspektiv, dvs. och 2002, förutses produktionstillväxten i näringslivet bli hemmamarknadsorienterad. Det innebär en fortsatt expansion av den privata tjänstesektorn samt byggsektorn, medan industriproduktionen växer långsammare än efter övergången till rörlig växelkurs. 5.1 Industrin Industrikonjunkturen fortsatte att utvecklas väl under större delen av 1998 med en betydande produktionsuppgång och ett högt kapacitets- utnyttjande. Den internationella konjunkturen försvagades emellertid under loppet av året medan den inhemska efterfrågan i form av investeringar och privat konsumtion blev en allt viktigare drivkraft för produktionstillväxten. Sammantaget steg industriproduktionen 1998. Liksom åren bidrog den mycket positiva utvecklingen för teleproduktindustrin till den förhållandevis starka produktionsökningen. Däremot medförde effekterna av Asienkrisen en svag utveckling för basindustrin. Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring 1997 1998 1999 2000 Industriproduktion 5,4 4,3 2,0 4,0 Lönekostnad 4,8 4,1 2,2 2,9 Produktivitet 6,5 2,2 3,0 4,5 Enhetsarbetskostnad (ULC) 1,6 1,9 0,8 1,5 14 ULC 1,1 0,9 1,3 0,9 14 ULC, 3,3 1,0 1,6 Relativ ULC, 1,4 1,8 0,1 Vinstmarginal, förändring 0,1 0,7 0,5 0,1 Bruttoöverskottsandel1 35,0 32,6 31,6 32,3 1Bruttoöverskottsandel avser bruttovinsten som andel av förädlingsvärdet till faktorpris Källor: , och Produktionsutveckling Mot slutet av blev signalerna om en nära förestående konjunkturnedgång tydliga. Orderingången från de allt svagare exportmarknaderna sjönk kraftigt som producentpriserna föll. Världsmarknaden inom ett flertal sektorer präglades av ett betydande utbudsöverskott med åtföljande prispress och tecken på en konjunkturdämpning på den för viktiga EU-marknaden syntes. Avmattningen i den internationella konjunkturen innebär försvagade tillväxtutsikter för den svenska industrin innevarande år. senaste månadsbarometer (februari) indikerar att industriproduktionen kan falla innevarande år. Investeringsvaruindustrin, som drabbas av nedgången i investeringstillväxten i våra viktigaste handelsländer, står för en betydande del av konjunkturförsvagningen. Även basindustrin utvecklas svagt till följd av ett internationellt utbudsöverskott som bl.a. resulterat i en viss lageruppbyggnad. Produktionen dämpas också inledningsvis av en förväntad inhemsk lageravveckling samt av att den inhemska investeringsutvecklingen mattas av. förutses dock en viss återhämtning i industriproduktionen som främst beror på en något starkare exportefterfrågan från såväl EU som . Sammantaget bedöms industriproduktionen växa . Den mot hemmamarknaden inriktade konsumtionsvaruindustrin utvecklas dock mer gynnsamt. förutses den starkare internationella tillväxten, tillsammans med en ur svensk synvinkel mer gynnsam sammansättning av efterfrågan, medföra att industriproduktionen växer . Även en tilltagande inhemsk efterfrågan i form av stigande investeringar bidrar till den fördelaktiga produktionsutvecklingen. förutses konjunkturförbättringen innebära att produktionen under loppet av året ökar betydligt snabbare än under innevarande år. Kapacitetsutnyttjande Industrins kapacitetsutnyttjande föll tillbaka till . Eftersom industriproduktionen väntas minska något under loppet av 1999 och produktionsutbyggnaden förutses bli betydande, beräknas industrins kapacitetsutnyttjande falla ytterligare. eller förväntas emellertid den relativt snabba produktionsökningen leda till en viss uppgång i kapacitetsutnyttjandet. För perioden fram till och med bedöms det relativt svaga resursutnyttjandet innebära pressade vinstmarginaler vilket leder till rationaliseringsåtgärder. Konkurrenskraft Löneökningarna i svensk industri var högre än i omvärlden som produktiviteten utvecklades något svagare än förväntat. Produktivitetstillväxten i svensk industri bedöms dock bli något högre än i omvärlden som lönerna antas öka i takt med omvärldens. Den relativt sett höga produktivitetsökningen beror bl.a. på att en betydande del av produktionstillväxten även fortsättningsvis kommer i branscher där den trendmässiga produktivitetsökningen är stor, exempelvis inom teleproduktindustrin. Sammantaget beräknas därmed enhetsarbetskostnaden, dvs arbetskostnaden per producerad enhet, utvecklas mer fördelaktigt än i omvärlden. I prognosen antas dock kronan appreciera med , vilket innebär att industrins relativa kostnadsläge endast förbättras marginellt gentemot omvärlden. Diagram 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 Index 1980=100 Lönsamhet Industrins lönsamhet, mätt som driftsöverskottet som andel av förädlingsvärdet, sjönk från höga till . Vinstmarginalerna sjönk därmed mer än förväntat. De internationella priserna blev lägre medan löneökningarna blev högre än vad som tidigare antagits. Asienkrisen gav visserligen upphov till fallande råvarupriser som medförde låga insatsvarukostnader, men dessa kunde inte kompensera för de relativt sett höga svenska lönekostnadsökningarna. Mot slutet av ökade den internationella priskonkurrensen också på bearbetade varor då kapacitetsutnyttjandet i föll tillbaka och industriföretagen i försökte ta marknadsandelar. En rad sektorer präglas numera av obalans mellan utbud och efterfrågan vilket bedöms leda till vissa ytterligare prissänkningar på världsmarknaden . Kostnadsökningarna i ett flertal förväntas också förbli låga under både 1999 och 2000. I prognosen har antagits att de internationella priserna på industrivaror faller något för att sedan stiga med . Mätt som årsgenomsnitt antas kronan appreciera mellan 1998 och vilket skulle kunna innebära att det relativa prisläget på svenska exportvaror försämras. Den förväntade gynnsamma kostnadsutvecklingen i bedöms dock innebära att svensk industri i sin prissättning i stort följer den internationella prisutvecklingen mätt i utländsk valuta. Prognosen förutsätter således ett återhållsamt prisbeteende hos exportföretagen. Detta stöds också av februaribarometer där det framgår att industriföretagen planerar för fortsatta prissänkningar. Tack vare en stark priskonkurrens från importvaror förutsätts hemmamarknadsföretagen bara marginellt kunna höja sina priser framöver. För industrin som helhet beräknas produktpriserna sänkas och höjas med . Industrin förutsätts därmed sänka vinstmarginalerna något men höja dessa i takt med konjunkturåterhämtningen . Lönsamheten beräknas således i stort bli oförändrad sett över . På branschnivå bedöms lönsamheten mellan åren variera mest inom den cykliska bas industrin. Diagram 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel Procent 5.2 Byggnadsverksamhet Byggkonjunkturen vände upp efter en mycket svag utveckling . Ett kraftigt ökat byggande inom näringslivet men även en begränsad återhämtning av bostadsinvesteringarna ledde till en produktionsökning på . förutses byggkonjunkturen stärkas ytterligare. Byggsektorns andel av BNP har alltsedan lågkonjunkturen legat på en historiskt låg nivå. Förutsättningarna för att byggnadsindustrin skall kunna växa snabbare än den totala ekonomin är mycket gynnsamma. Räntorna väntas ligga kvar på dagens låga nivåer och efterfrågetillväxten på hemmamarknaden är fortsatt stabil. Byggandet beräknas totalt öka och med . Det är framför allt bostadsbyggandet och bygginvesteringarna inom näringslivet som bidrar till den starka byggkonjunkturen. Däremot väntas infrastrukturinvesteringarna plana ut. Tabell 5.3 Byggnadsverksamhet Miljarder kronor