prop · GM03100 · 1999-01-01 00:00:00 — Utgiftsområdet omfattar verksamheterna jordbruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård och nyttjande av biologiska na-turresurser. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav av beloppet finansieras av EG- budgeten. Merparten av EG-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilka helt finansieras av EG-budgeten. Därtill kommer delfinansierade stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. För att erhålla dessa stöd fordras nationell medfinansiering i storleksordningen . Anslagen till forskning och utbildning uppgår till . Regeringen har vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från att anslagen för de EG-finansierade utgifterna för kompletterande åtgärder inom jordbruket, intervention och exportbidrag samt det nationellt finansierade anslaget för kompletterande åtgärder inom jordbruket kan minskas engångsvis med ca . Betydande anslagsbehållningar har skapats inom utgiftsområdet framför allt på grund av att utgifter, som finansieras av EG, har överskattats. På motsvarande sätt har regeringen beslutat om en engångsvis minskning på totalt av ovanstående anslag. har lagt fast riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). Parallellt med arbetet med ekonomiska vårproposition har förhandlingar förts inom EU bl.a. om jordbruksdelen i Agenda . Vid Europeiska rådets möte nåddes en övergripande överenskommelse om Agenda 2000. Slutförhandlingarna om förordningstexterna som rör den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att ske , varefter besluten avses genomföras successivt - 2006. Utgifterna på statsbudgeten för jordbruksstöd kommer sannolikt att påverkas. Regeringen återkommer till med eventuella förslag till anpassning av berörda anslag för när beslut väl fattats i frågan. För de medfinansierade stöden innebär EG- kommissionens förslag till landsbygdsförordning inom ramen för Agenda 2000 att regelverken för nuvarande mål 5a- och mål 5b-åtgärderna samt de kompletterande åtgärderna integreras i ett gemensamt regelverk. Ett förslag till tillämpning av dessa åtgärder inom ramen för ett svenskt landsbygdsprogram för skall överlämnas till för godkännande senast efter att förslaget till landsbygdsförordning har trätt i kraft. Av tidsskäl har regeringen påbörjat förberedelsearbetet enligt de förutsättningar som anges i förslaget till landsbygdsförordning. Regeringen har för avsikt att återkomma till i fråga om programmets närmare innehåll och utformning i budgetpropositionen . Riksdagsbeslut om budgetpropositionen kommer inte att föreligga då måste överlämna ett förslag till landsbygdsprogram till EG- kommissionen. Regeringen har därför för avsikt att överlämna förslaget till kommissionen under förutsättning att slutligt godkänner medelstilldelningen. I annat fall kan införandet av det nya landsbygdsprogrammet komma att försenas. Agenda 2000 omfattar även de medfinansierade stöden inom fiskerisektorn. En tillämpningsförordning som reglerar stödsberättigande åtgärder samt villkor för stöd är under diskussion och förväntas bli antagen av EU . För att uppnå en bättre balans mellan insatserna för biotopskydd i skog och insatserna för skogsreservat beräknas en ökning av anslaget till biotopskydd med samt med , vilket innebär att totalt avsätts 2002. Nämnda åtgärder kommer innebära att ramen för utgiftsområde 23 ökar dessa år. Utgiftsområde 24 Näringsliv Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 2 777 2 898 3 439 3 011 2 945 2 903 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till , varav ca till näringspolitik, till teknologisk infrastruktur, bl.a. patentfrågor, teknisk provning och kontroll, till konkurrensfrågor, till teknisk forskning och utveckling, rymdverksamhet, samt till utrikeshandel, exportfrämjande och investeringsfrämjande och till konsumentfrågor. Inom utgiftsområdet avsätts resurser för att säkerställa och utveckla tillgången på teknik- och kunskapsöverföring från bl.a. högskolorna till små- och medelstora företag. Vidare fortsätter det tidigare aviserade programmet för småföretagsutveckling (prop. 1995/96:222) genom att överförs . Regeringen kommer att påbörja ett omfattande utrednings- och analysarbete som skall ligga till grund för utformningen av statliga åtgärder för att främja nyföretagande och företagsutveckling bl.a. vad gäller samordning och effektivitet i det statliga stödet riskkapitalförsörjning. I detta sammanhang kommer möjligheterna att ställa krav på miljöcertifiering vid företagsstöd och olika former av regionala stöd att prövas. Regeringen kommer också att undersöka hur småföretagens möjlighet att hävda sin rätt skulle kunna stärkas genom att införa en patentintrångsförsäkring. Arbetet med att undanröja hinder för konkurrens i gränslandet mellan offentlig och privat verksamhet intensifieras. Den kooperativa företagsformen kommer särskilt att uppmärksammas. Ytterligare beräknas 2002 inom utgiftsramar. tillkallades Småföretagsdelegationen för att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja hinder för företagsetablering och tillväxt i småföretag. En arbetsgrupp har tillsatts inom med uppgift att bereda förslagen och redovisa sitt arbete . Sammantaget har regeringen enligt arbetsgruppens bedömning fattat beslut eller tagit avgörande initiativ som berör ca en tredjedel av Småföretagsdelegationens förslag. Flera av de övriga förslagen täcks i stor utsträckning in av befintliga tjänster och åtgärder. Regeringen fattade ett antal beslut som syftar till att underlätta för mindre företag och förbättra myndigheternas service. Bland annat introducerades ett system för effektivare konsekvensanalyser av reglers effekter på små företags villkor. Vidare fattades beslut om förenkling av företagens uppgiftslämnande till myndigheter, bättre service och information från myndigheter, kortare handläggningstider, förstärkt rådgivning till invandrare som vill starta företag och klarare spelregler mellan kommuner, landsting och småföretag. preciserade regeringen vissa av dessa åtgärder. Bland annat formerades företagarpanelen, Nybyggarna, som skall verka som rådgivare regeringen. har fattat beslut om att ge regeringen i uppdrag att lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet. En första redovisning bör göras i budgetpropositionen . Då bör ett mål för regelförenklingsarbetet formuleras och en avstämning mot Småföretagsdelegationens samtliga förslag göras. Regeringen avser därför att återkomma med en redovisning . Regeringen avser att återkomma med förslag som ger ökad konkurrens och stärker konsumentens ställning. Regeringen anser att det är viktigt att en ekonomisk tillväxt kan förenas med en god miljö. Tillväxtpotentialen som kan finnas i omställningen till hållbar utveckling bör också tas tillvara. Miljöteknikdelegationen tilldelas för att fortsätta sitt arbete. Regeringen har också avsatt medel för exportfrämjande insatser för miljöexport. Denna satsning kommer att fortsätta. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 96 784 103 565 102 733 102 217 104 697 106 317 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. uppgår anslagen enligt statsbudgeten till , varav till generellt statsbidrag, till statligt utjämningsbidrag och till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Målet för utgiftsområdet är att bidra till att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verk- samheter. De höjda statsbidragen syftar till att ge kommunerna och landstingen förbättrade förutsättningar att satsa på en utvecklad och förbättrad skola, att minska väntetiderna i hälso- och sjukvården, att vidta betydande förbättringar in-om äldreomsorgen och att uppnå ekonomisk balans . har beslutat om tillskott till kommuner och landsting om sammanlagt . Regeringen har för aviserat att det generella statsbidraget skall öka med . beslutade efter förslag i budgetpropositionen att den statliga skatt på 200-kronor som utgår för skattskyldiga med förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt. Regeringen föreslår i denna proposition att detta förlängs att gälla även . I budgetpropositionen aviserade regeringen en ytterligare höjning av det generella statsbidraget med för . I samband med detta uttalade regeringen att ett flertal kommunalekonomiska frågor är aktuella , t.ex. utjämningssystemet för kommuner och landsting, generella statsbidrag och en sänkning av avgifter i barnomsorgen, till vilken denna resursökning kan utgöra en delfinansiering. Enligt regeringens uppfattning bör detta tillskott användas för att bl.a. underlätta införandet av förändringar i utjämningssystemet samt bidra till finansiering för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Från detta utgiftsområde överförs därför till utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning och . I denna proposition aviserar regeringen en ytterligare nivåhöjning av det generella statsbidraget med . Beräkningen för inkluderar att utgiftsområdesramen tillförs ett resurstillskott på till följd av de förändringar som kommer att ske på försvarsområdet. Beslutade och aviserade tillskott innebär i förhållande till nivå således en sammanlagd höjning av statsbidragen till kommuner och landsting med . I detta belopp ingår medel som tillförs utgiftsområde 16 för att stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 113 405 84 560 92 874 77 405 73 089 52 917 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsom- rådet omfattas inte av det statliga utgiftstaket. uppgår de totala anslagen på statsbudgeten till , varav räntor på statsskulden utgör . beräknas ränteutgifterna minska kraftigt 2002 uppgå till . De kraftigt minskade ränteutgifterna förklaras framför allt av den stora amorteringen på statsskulden till följd av överföringar från AP-fonden i samband med ålderspensionsreformen samt försäljningar av statliga bolag. I avsnitt 4.4.2 ges en mer detaljerad redovisning av statsskuldsräntorna. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 21 210 21 908 22 631 19 435 21 454 22 269 Utgiftsområdet avser avgift till Europeiska unionens allmänna budget (EU- budgeten). beräknas de totala anslagen till . betalar full avgift till EU-budgeten. EU-budgeten omfattar Europeiska gemenskapernas samtliga förväntade inkomster och utgifter. Budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsländerna. Budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak, s.k. finansiellt perspektiv. Nivån för det finansiella perspektivet grundas på rådets beslut om gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom), vilket bland annat anger taket för medlemsländernas finansieringsansvar för budgeten. Det nuvarande finansiella perspektivet gäller t.o.m. . Inom ramen för Agenda 2000 beslutades vid toppmötet i dels ett nytt finansiellt perspektiv, dels att beslutet om egna medel skall ändras så att det nya beslutet kan träda i kraft . Ändringen av beslutet om egna medel innebär att uttaget av mervärdesskattebaserad avgift minskas till och till . ökas den nationella ersättningen för uppbördskostnader avseende s.k. traditionella egna medel från till . Dessutom skall finansieringen av den brittiska budgetrabatten ändras så att finansieringsandelen för , , och minskas i förhållande till nuvarande andel. Förändringen av finansieringsansvaret för den brittiska rabatten beräknas minska den svenska avgiften med . Det nya finansiella perspektivet skall gälla . Det finansiella perspektivet ingår i det interinstitutionella avtalet mellan rådet och parlamentet. Perspektivet är alltså slutligt fastställt först sedan båda institutionerna godkänt det nya avtalet. I förhållande till det nuvarande finansiella perspektivet innebär Europeiska rådets beslut en lägre nivå för EU15 som andel av bruttonationalinkomsten (BNI). Taket av BNI enligt det nu gällande finansiella perspektivet sänks således till av BNI för . Taket 2006 uppgår till av BNI. Om marginalen för utvidgningen beaktas uppgår dock nivån av BNI. Finansiella perspektivet ligger alltså väsentligt närmare utgiftsnivån för EU-budgeten 1999 (1,av BNI) än nivån för det nuvarande finansiella perspektivet 1999. Härigenom uppnås ett närmande av finansiella perspektivet till budgetnivån. Det finns dock fortsatt förutsättning för en marginal mellan finansiellt perspektiv och faktiska utgifter i den årliga EU-budgeten. Den ram som föreslås för utgiftsområde 27 baseras inte på Europeiska rådets beslut, utan på en årlig ökning av EU-budgetens utgifter på i nominella termer (realt) för åren 2000 2002, vilket ungefär motsvarar utvecklingen . Regeringen anser att detta också är ett rimligt antagande om budgetens utveckling. Beräkningen beaktar även förutsedda kurseffekter, utfallskorrigeringar m.m. Härigenom görs en beräkning som är konsistent med hur utgiftsområde 27 har hanterats. Kommissionens budgetförslag presenteras normalt . Därigenom finns normalt inför budgetpropositionen förutsättningar för att justera beräkningen för utgiftsområdet i enlighet med budgetförslaget. Enligt preliminär tidtabell för det fortsatta arbetet med det interinstitutionella avtalet väntas ett nytt finansiellt perspektiv föreligga . Därmed skulle såväl det finansiella perspektivet som kommissionens budgetförslag för kunna beaktas i budgetpropositionen . Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Miljoner kronor Utfall Beräknat Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 132 563 135 849 135 823 139 464 144 Utgifterna omfattar ålderspension i form av allmän tilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension till pensionärer som även uppbär ATP. Fram redovisades även utgifter för delpensionen och arbetsskadeförsäkringen som utgifter vid sidan av statsbudgeten. redovisas utgifterna för delpension som anslag under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och utgifterna för arbetsskadeförsäkringen som anslag under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. uppgår de totala utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till . Utgifterna för ATP styrs i huvudsak av antalet pensionärer, deras medelbelopp för ATP samt basbeloppets storlek. Såväl det totala antalet pensionärer som basbeloppets storlek väntas den närmaste treårsperioden öka i mycket liten utsträckning. Den mest betydelsefulla utgiftsstyrande faktorn är istället ATP-systemets mognad dvs. äldre pensionärer med låg eller ingen ATP ersätts av nytillkommande pensionärer med avsevärt högre ATP. De senare har i genomsnitt erhållit fler ATP-år och även erhållit högre medelpoäng genom reallöneökningar under ett flertal år. Jämfört med utgiftsnivå beräknas utgifterna därför öka och framåt. pågår arbetet med ett reformerat ålderspensionssystem. Som ett led i detta arbete har den ATP som t.o.m. belastade AP-fonden i form av förtidspension, efterlevandepension till vuxna och barnpension, förts över till statsbudgeten. Det reformerade ålderspensionssystemet innebär genomgripande förändringar för såväl statsbudgeten som för AP-fonden och den enskilde. Det reformerade ålderspensionssystemet behandlas i den här propositionen i avsnitt 4.6 Ålderspensionssystemet 8.1 Inledning Regeringen redovisar i detta kapitel vissa förslag och överväganden på skatteområdet. Först behandlas fastighetsbeskattningsfrågor och därefter några företagsinriktade frågor. Vissa energi- och trafikbeskattningsfrågor tas också upp liksom några frågor med anledning av de förslag som presenterades i budgetpropositionen för . Avslutningsvis redovisas finansiella effekter av de förslag som läggs fram. Frågan om kreditering av anställningsstöd på skattekonto tas upp i avsnitt 5.4.10. Ärendet och dess beredning Lagförslag har upprättats i enlighet med förteckning i kapitel 2, Förslag till riksdagsbeslut. Förslagen har under hand beretts med (). Lagrådet Den föreslagna lagen om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid taxering, m.m. motsvarar i princip den lag som reglerar samma åtgärd vid taxering (SFS 1998:1477). Denna lag granskades av Lagrådet . Det finns därför inte skäl att höra Lagrådet över det nu framlagda förslaget. Lagförslagen i övrigt är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. 8.2 Fastighetsbeskattning 8.2.1 Taxeringsvärden och underlag 2000 Regeringens förslag: Omräkningstalen taxeringsvärden skall för småhusenheter och småhus på lantbruksenheter vara desamma som de som gäller för . För hyreshus (bostadsdelen) skall omräkningstalet för bestämmas till 1,00. Regeringen avser att återkomma med förslag till ytterligare regler års taxering om hur underlaget för fastighetsskatt för hyreshus (bostadsdelen) skall fastställas. Utgångspunkten för ett sådant förslag är att allmänna fastighetstaxering inte bör tillåtas slå igenom i fråga om uttag av fastighetsskatt. Skälen för regeringens förslag: Allmän fastighetstaxering sker räknat för hyreshus och industrienheter, för småhusenheter och för lantbruksenheter. Vid allmän fastighetstaxering bestäms för varje taxeringsenhet ett basvärde som skall motsvara av dess marknadsvärde. Detta bestäms med hänsyn till det genomsnittliga prisläget före det år då allmän fastighetstaxering sker. Prisutvecklingen mellan de allmänna fastighetstaxeringarna beaktas genom ett särskilt årligt omräkningsförfarande. Detta innebär att basvärdet omräknas med hjälp av ett omräkningstal som fastställs av RSV med hänsyn till det genomsnittliga prisläget i olika prisutvecklingsområden mellan andra året före taxeringsåret och året före taxeringsåret. I samband med besluten om omräkningstal till 1996 och omräkningar uppmärksammade RSV vissa tekniska brister i omräkningsförfarandet. Dessa hade i första hand att göra med det förhållandet att omräkningstalen inte kunde bestämmas med beaktande av andra faktorer än prisutvecklingen för samtliga fastigheter av ett visst slag. När det gällde hyreshus grundades den redovisade prisutvecklingen i vissa områden uteslutande på försäljningar av äldre fastigheter eftersom yngre fastigheter från de s.k. krisårgångarna inte alls hade avyttrats i dessa områden. Ett omräkningstal baserat på dessa uppgifter kunde för yngre fastigheter leda till oriktiga värden. I fråga om småhus innebar RSV:s omräkningsbeslut att de redan höga taxeringsvärdenivåerna i vissa attraktiva områden ytterligare skulle höjas. Det föranledde att hos regeringen begära en översyn av reglerna om fastighetstaxeringsförfarandet. I avvaktan på utredningens arbete beslöt om en begränsning av omräkningstalen taxeringsvärden i vissa fall, bet. 1996/97: SkU14, rskr. 1996/97:134, SFS 1996:1615. förordnade regeringen en särskild utredare som har till uppgift att se över förfarandet vid fastighetstaxeringen (, dir. 1997:36). omräkningstal ansåg regeringen att omräkningsförfarandet inte borde leda till några förändringar av taxeringsvärdena för hyreshus (bostadsdelen) eller för småhusenheter. Detta innebar att omräkningstalen för dessa fastighetstyper skulle vara desamma för som de som gällde för . Lagstiftningen trädde i kraft (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284, SFS 1997: 441). 1997/98:150 föreslog regeringen en förlängning för . Lagstiftningen trädde i kraft (bet. 1997/98:FiU20, rskr.1997/98:318, SFS 1998:525). När det gäller förhållandena för har regeringen gjort följande bedömningar. I fråga om småhus finns det enligt regeringens mening ingen anledning att nu göra en annan bedömning än den som gjordes och . Mot bakgrund härav anser regeringen att omräkningsförfarandet inte bör leda till någon förändring av taxeringsvärdena för småhusenheter och för småhus på lantbruksenheter för . Detta innebär att omräkningstalen för dessa typer av fastigheter skall vara desamma för som de som gäller för . För hyreshus (bostadsdelen) är förhållandena annorlunda och mer komplicerade . Detta beror på att hyreshusen skall göras till föremål för en allmän fastighetstaxering . Det finns skäl att anta att den allmänna fastighetstaxeringen för många hyreshus kommer att innebära höjda basvärden. Detta betyder att taxeringsvärdena för hyreshus kommer att höjas, även om omräkningstalen skulle vara oförändrade. Regeringen anser att den förväntade höjningen av basvärdena avseende hyreshus (bostadsdelen) inte skall tillåtas slå igenom på fastighetsskatteuttaget vid taxering och avser att återkomma med ett förslag med denna inriktning. Som ett led i ett sådant förslag bör omräkningstalet för hyreshus (bostadsdelen) för sättas till 1,00. Denna lagstiftningsåtgärd bör av administrativa skäl genomföras . 8.2.2 Reavinstbeskattning av fastigheter Övergångsregeln Fram års skattereform beräknades reavinster på fastigheter enligt en med vissa begränsningar real metod. Detta skedde genom att fastigheternas anskaffningsvärden räknades upp med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen fr.o. m. det femte året efter det att fastigheten anskaffats. De nya reglerna däremot bygger på en nominell vinstberäkning (prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, rskr. 1989/90:356, SFS 1990: 650 696). Övergången från en real till en nominell vinstberäkning kunde innebära vissa problem. Fastigheter som efter ett långt innehav kunde säljas skattefritt eller med låga skattebelopp före reformens genomförande skulle hamna i en helt annan situation därefter. Detta innebar att många fastighetsägare sålde eller övervägde att sälja sina fastigheter till närstående för att därigenom skaffa ett bättre ingångsvärde inför framtida försäljningar. För att sådana situationer skulle undvikas infördes en särskild tidsbegränsad övergångsregel innebärande att för avyttringar fram till och med utgången av skall de skattskyldiga vid vinstberäkningen få använda i princip de regler som skulle ha tillämpats om försäljningen i stället skett . Bestämmelsen finns i punkt 4 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:651) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och upphör att gälla vid utgången av . övergångsregeln funnits har skatteuttaget vid fastighetsavyttringar avseende privatbostadsfastigheter i princip sänkts från till som regler om uppskov införts (prop. 1993/94:45, bet. 1993/94:SkU11, rskr. 1993/94: 105, SFS 1993:1469-1474). Att ha i princip dubbla reavinstskatteregler dels en huvudregel och dels övergångsregler som bygger på bestämmelser som avskaffades är i längden inte acceptabelt. Regeringens uppfattning är därför att beslut bör ligga fast. Nytt stickår Huvudregeln innehåller en bestämmelse som tar sikte på fastighetsförvärv (det s.k. stickåret). Bestämmelsen är tillämplig om den skattskyldige själv förvärvat en fastighet före detta år eller om han härleder sin rätt till fastigheten från en person t.ex. en arvlåtare som förvärvat fastigheten före detta år. Bestämmelsen om hur ingångsvärdet i sådana fall skall beräknas och som finns i 25 § 9 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt avskaffades vid skattereformen men infördes igen som reglerna om uppskov. Bestämmelsen i fråga innebär att ingångsvärdet skall bestämmas till av taxeringsvärde om den skattskyldige inte kan visa att den verkliga anskaffningskostnaden är högre.