prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har gett goda resultat och resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt. har utvecklat sin förmåga att arbeta tvärsektori- ellt inom olika samhällsområden. Genom bl.a. EU medel har kulturturistiska verksamheter som bidrar till regional utveckling och identitet utvecklats på många håll. Verksamheten har i allt väsentligt uppfyllt de uppställda målen. Enligt regeringens bedömning bör därför inriktningen på verksamheten bibehållas. kommer en ny åtgärd för bevarande av samiska natur- och kulturmiljö- er att införas inom ramen för jordbrukets miljö- program i enlighet med vad regeringen anfört i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, utg. omr. 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar). I budgetpropositionen redogjorde regeringen för en bred satsning på industrisam- hällets kulturarv. föreslås sär- skilda medel för ändamålet. I propositionen (prop. 1997/98:165) Utveck- ling och rättvisa en politik för storstaden redovisade regeringen en särskild satsning för att uppmärksamma och säkerställa storstädernas kulturmiljövärden på sammanlagt . Med anledning härav, och under förutsättning av beslut, bör RAÄ och länsstyrelserna i , samt län påbörja ett särskilt utveck- lingsarbete. skall vidare arbetet för en eko- logiskt hållbar utveckling prioriteras. Detta inne- bär bl.a., under förutsättning av beslut, att verksamhetsområdets bidrag till upp- fyllelsen av den nya miljökvalitetsmål som rege- ringen föreslagit (prop. 1997/98:145) bör ut- vecklas och förtydligas. I detta arbete bör sär- skild vikt ges till utvecklingen av en god kultur- miljö. Regeringen aviserar under utgiftsområde 14, anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandi- kappade en särskild satsning för att bereda arbetshandikappade anställning och öka tillgäng- ligheten till kulturarvet. skall prioritera arbetet med att inrätta, leda och samordna denna verksamhet så vitt avser de delar som skall bedrivas vid de regionala museerna. Den inriktning som regeringen redogjorde för i propositionen (prop. 1996/97:3) Kulturpolitik ligger fast. Kulturarvets demokratiska funktioner skall utvecklas. 10.4 Anslag G1 Tabell 10.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 148 433 1999 Förslag 150 141 2000 Beräknat 150 163 1 2001 Beräknat 152 476 2 1 Motsvarar 147 441 tkr prisnivå 2 Motsvarar 147 441 tkr prisnivå RAÄ skall som central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön bl.a. bevaka kulturmiljö- intressen i samhällsplaneringen, leda arbetet med att inventera och bygga upp kunskapen om kulturmiljöer och kulturminnen, handlägga frågor om vård och bevarande av kulturmiljön och kulturminnen, utarbeta allmänna råd samt främja utbildning och information om kultur- miljön. RAÄ skall också följa det regionala kulturmiljöarbetet och biträda länsstyrelserna i ärenden som rör dessa, medverka i EU-arbetet och i det internationella arbetet med kultur- miljön, svara för konservering och vård av kulturminnen och kulturföremål samt bygga upp kunskapen på området. Myndigheten skall även ha ett specialbibliotek inom området kulturmiljö, arkeologi, medeltidens konsthistoria och numis- matik. RAÄ är vidare programkontor för EU:s kulturarvsprogram . Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till . RAÄ har be- räknat avgiftsintäkterna till för . Dessa intäkter utgörs framför allt av entré- och försäljningsintäkter. RAÄ hade ett anslagssparan- de på . Myndighetens pro- gnoser för visar att huvuddelen av anslagssparandet kommer att förbrukas, huvud- sakligen genom kostnader för interna organisa- tionsförändringar. Vid utgången av 1998 beräknas anslagssparandet uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation RAÄ har fortsatt att utveckla sin förmåga att arbeta tvärsektoriellt inom politikområden av skiftande karaktär. RAÄ har bl.a. genom samar- bete och samverkan med andra centrala myndig- heter förstärkt synen på kulturmiljövärdena som en viktig del av miljön. Överläggningar har hållits med bl.a. , och samt med Landstingsförbun- det och . Samver- kansavtal har ingåtts med resp. . Särskilt myndighetens arbete för ökad hänsyn till kulturmiljön vid infrastruktur- planering har tydligt börjat visa resultat. har RAÄ utsetts till s.k. pilot- myndighet i arbetet med att införa miljöled- ningssystem i statlig förvaltning. När det gäller RAÄ:s verksamhet med att bygga upp kunskap om kulturmiljön, har ut- vecklingen av digitala metoder och system för att möjliggöra uppbyggnaden av ett samlat geogra- fiskt informationssystem för kulturmiljön gått framåt. återstår dock att se tydliga effekter av de investeringar som gjorts i ökad tillgänglighet och i de nya projekten. Såväl be- byggelseregistret som den s.k. landskapsin- venteringen befinner sig fortfarande i inledande stadier. När det gäller fornminnesregistret har regeringen gett RAÄ i uppdrag att ta fram en applikation för digital hantering till i syfte att öka tillgängligheten. Samverkan med andra centrala kulturarvsinstitutioner har för- stärks genom arbetet med det industrihistoriska kulturarvet och regeringsuppdraget angående samspelet mellan människa och miljö. I arbetet med vård av kulturarvet har RAÄ samordnat och utvecklat verksamheten när det gäller metodutveckling, expertsamråd samt kon- kreta vårdinsatser. Programmet Tradition och byggproduktion har uppnått goda resultat och mottagits väl från regionalt håll. Genom de särskilda medel på som tidi- gare anvisats för utveckling av regionala bygg- nadsvårdscentra har RAÄ bidragit till ett 20-tal regionala utvecklingsprojekt. Efterfrågan på fort- satt samverkan är alltjämt stor. Uppbyggnaden av kunskap om konservering av kalkmåleri har gett goda resultat. RAÄ har svarat för upp- följning och kompletterande kvalitetskontroll av de som av regeringen anvisades för byggnadsvård i och . Det är dock ännu för tidigt att redovisa de samlade resultaten av verksamheten. När det gäller det publika arbetet har RAÄ samlat, format och spritt information om kulturmiljön och kulturarvet i såväl tryckt som digital form samt genom utbildningar och pub- lika evenemang (). Av bl.a. antalet besök och utlåningen vid bibliotek, Antikvarisk-topografiska arkivet samt antalet besök vid de av RAÄ förvaltade kultur- historiska fastigheterna framgår att allmänhetens intresse för området är fortsatt stort. Tabell 10.2 Entrébelagda besök vid RAÄ:s fastigheter 1994/95 1995/96 (12 mån) 1997 55 000 58 000 93 000 70 000 75 000 69 000 Eketorp 73 000 74 000 66 000 Övriga 86 000 74 000 53 000 Totalt 284 000 281 000 281 000 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kultur- minnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdel- ning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. Inom den arkeologiska uppdragsverksamhe- ten har RAÄ:s verksamhet inriktats på att finna lämpliga organisatoriska former uti- från de särskilda förutsättningar som råder för verksamheten, bl.a. de variationer i omfattningen på verksamheten som förekommer. Genom bl.a. interna organisationsförändringar, förbättrad projektstyrning och vetenskaplig verksamhets- planering har en grund för detta arbete lagts. RAÄ har lämnat två rapporter till regeringen med anledning av det ekonomiska underskott i verksamheten som redovisats. Enligt myndighe- tens prognoser har den ekonomiska situationen avsevärt förbättrats. åter- står dock ett underskott, huvudsakligen i form av ofinansierade, ännu ej färdigställda rapporter från arkeologiska undersökningar. Enligt regeringens bedömning, som utgår från den prognos för verksamheten som RAÄ har redovisat, bör fär- digställandet av dessa kunna bekostas inom ramen för den avgiftsfinansierade verksamheten. Tabell 10.3 Arkeologisk uppdragsverksamhet - antal timmar 1993 1994 1995 1996 1997 Fält- arbete 118 429 Manus- arbete 114 985 Totalt 313 522 283 592 253 345 246 416 233 414 Tabell 10.4 Uppdragsverksamhet Tusental kronor Uppdragsverksamhet Intäkter Kostnader Resultat (Intäkt - kostnad) Utfall 1997 140 864 164 091 - 23 227 Prognos 1998 125 589 108 213 17 376 Budget 1999 102 000 100 000 2 000 Slutsatser Sammanfattningsvis har verksamheten gett goda resultat. RAÄ svarar för en omfattande verk- samhet som i förhållande till kostnaden bedöms ge gott resultat. Kulturmiljöaspekter har blivit allt viktigare i samhällsplaneringen. RAÄ har svarat för viktiga insatser i det internationella arbetet för kulturarvet. Regeringen bedömer att verksamheten i allt väsentligt har uppfyllt de uppställda målen. Enligt regeringens bedömning bör därför anslagets huvudinriktning bibehållas. För föreslår regeringen att anslaget tillförs för ökad hyra och engångsvis för flyttkostnader i samband med en ombyggnad av myndighetens lokaler. Regeringen föreslår vidare att anslaget tillförs för bidrag till , eller i förekommande fall även till andra organisationer inom kultur- miljöområdet, i enlighet med tillkännagivande (bet. 1997/98:KrU12, rskr. 1997/98:191). Ovan nämnda medel som tillförs anslaget finansieras genom omfördelningar inom kultur- området. För kostnader i samband med s.k. kol-14 date- ring av organiskt material föreslås att anslaget tillförs som tidigare beräknats under anslaget H1 Centrala museer: myndig- heter. Slutligen har regeringen beräknat en över- föring till anslaget F1 och landsarki- ven på för särskild tjänst. Tabell 10.5 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 136 979 Pris- och löneomräkning + 2 382 Överföring från anslaget H 1.3 + 500 + 500 Flyttkostnader, engångsvis + 2 700 Ökade hyreskostnader + 7 200 Överföring till anslaget F 1Riksarkivet - 120 Förslag 1999 150 141 G2 Bidrag till kulturmiljövård Tabell 10.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 228 233 1999 Förslag 241 118 2000 Beräknat 262 120 2001 Beräknat 261 328 Bidrag lämnas enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestäm- melserna innebär i korthet att bidrag lämnas för byggnadsvård samt forn- och landskapsvård. Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska undersökningskostnader samt till vård och underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Medel får även användas när det finns särskilda skäl för att täcka kostnader för att ta till vara fornfynd. Vi- dare lämnas också bidrag till ombyggnad, reno- vering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag prövas av RAÄ eller, efter ämbetets bemyndigande, av . Prognosen för anslaget vid utgången av visar på ett sammanlagt sparande på . Skälet till detta är att vissa beslut som fattats under innevarande år faller ut för betalning . Regeringens överväganden Resultatinformation Fördelningen av bidrag sker på nationell nivå av RAÄ och på regional nivå av . Vid fördelningen av bidrag till byggnadsvård utgår länsstyrelserna från de kulturhistoriska värdena och behoven. De har också möjlighet att väga in sysselsättnings-, utbildningsmässiga och regio- nalekonomiska motiv samt betydelsen för kulturliv och besöksnäring. Kulturmiljöområdets bidragsgivning har således inneburit att andra parter ofta bidrar med ekonomiska medel såsom arbetsmarknadsmedel, regionalekonomiska me- del, EU-medel samt medel från andra centrala myndigheter, kommuner, markägare, m.fl. Även vid fördelningen av bidrag till forn- och kultur- landskapsvård har objekt av betydelse för turism och rörligt friluftsliv särskilt beaktats. Under har RAÄ i samband med sin ramfördelning till länsstyrelserna fäst särskild vikt vid bl.a. den skyddade och hotade bebyggelsen, såsom t.ex. industriminnen, fäbo- dar och jordbrukets överloppsbyggnader, de mest värdefulla fornlämningsområdena i ett nationellt perspektiv samt vård av minst en agrar helhetsmiljö per län. Uppgifter om den regionala fördelningen av bidrag lämnas i inledningen till utgiftsområdet. För byggnadsvården har totalt av de beviljade medlen gått till objekt som har någon form av formellt skydd. Före anvisades medel för ändamålet fördelat på två anslag, Kulturmiljövård respektive Kulturstöd vid ombyggnad m.m. Genom sammanslagningen av anslagen har det kulturhistoriska värdet i högre grad än tidigare beaktats vid fördelningen av bidrag. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , i fråga om raman- slaget G2 Bidrag till kulturmiljövård, inom en ram av högst , besluta om bidrag som medför utgifter , dock längst t.o.m. , varav högst och högst 6 miljoner kro- nor . Tabell 10.7 Bemyndiganden Miljoner kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 59,3 12,5 2,5 Nya förpliktelser 191,1 226,9 264,4 Infriade förpliktelser 1 -178,5 -228,2 -229,8 -31,1 -6,0 Utestående förpliktelser vid årets slut2 12,5 2,5 37,1 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 40,0 10,0 40,0 34,0 6,0 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2 Summa framtida förpliktelser minus utgående anslagssparande Slutsatser Verksamheten har gett goda resultat och resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt. Anslaget utgör de samlade sektorsmedlen för byggnads-, kulturlandskaps-, och fornminnesvård samt omfattar i övrigt ett flertal författningsstyrda utgifter. Genom anslagets användning har ett antal kulturhistoriskt värdefulla objekt kunnat säker- ställts. Den regionala spridningen har varit god. Regeringen bedömer att verksamheten i allt väsent- ligt har uppfyllt de uppställda målen. Enligt rege- ringens bedömning bör därför anslagets huvudin- riktning bibehållas. Regeringen har i propositionen (prop. 1997/98:165) Utveckling och rättvisa en politik för storstaden föreslagit att beräknas 1999 2001 för arbete för storstädernas kulturmiljöer. Dessa medel föreslås, under förutsättning av beslut, anvisas under anslaget G2 Bidrag till kulturmiljövård. Regeringen har vidare 2001 beräknat sammanlagt ca för regeringens satsning på det industrihistoriska kulturarvet, varav ca , ca och ca . Förslaget finansieras genom om- prioriteringar inom kulturområdet. I propositionen Miljöbalk (prop. 1997/98:45) föreslår regeringen att en ny skyddsform benämnd kulturreservat inrättas. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). Med anledning härav avser regeringen att bemyndiga RAÄ att disponera högst av anslaget för åtgärder som föranleds av beslut. Ett effektivt användande av kulturmiljöområdets bidragsmedel förutsätter tillgång till ett utvecklat kunskapsunderlag. Av detta skäl avser regeringen att bemyndiga RAÄ att disponera högst av anslaget för insatser för att förbättra kvaliteten och tillgängligheten till i första hand kunskapsunderlag som är avsedda att användas regionalt. Anslaget minskas med för med anledning av att anslaget har anpassats till tilldelade medel och beräknade utgifter . Tabell 10.8 Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 236 937 Storstädernas kulturmiljöer + 8 000 Industrisamhällets kulturarv + 6 181 Tillfällig minskning - 10 000 Förslag 1999 241 118 G3 Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar Tabell 10.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 50 000 1999 Förslag 50 000 2000 Beräknat 50 000 2001 Beräknat 50 000 Regeringens överväganden Anslaget om avseende restau- reringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar begärdes av /93 för att få en uppfattning om hur mycket det eftersatta underhållet kostar. Statens fastighets- verk har utöver anslagets medel lagt ner ytterligare ca med hjälp av bl.a. sysselsättningsskapande medel och medel från resultatet. Beräkningar har gjorts 1992 för en tio- årsperiod. Regeringen avser att i nästa års budgetpropo- sition redovisa till samtliga kostnader för restaurering och underhåll av de kungliga slotten och rikets fästningar. Slutsatser Restaureringsarbeten och investeringar i de kung- liga slotten samt rikets fästningar bör även i fort- sättningen delvis vara anslagsfinansierade samt an- visas på ett reservationsanslag. Regeringen föreslår att för anvisas . 11 Museer och utställningar 11.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar anslagen Centrala museer: Myndigheter, Centrala museer: Stiftel- ser, Bidrag till regionala museer, Bidrag till vissa museer, Stöd till icke-statliga kulturlokaler, Riksutställningar samt Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål. I verksamhetsom- rådet ingår också viss arkiv- och biblioteksverk- samhet knuten till institutionerna, samt arkitek- tur, formgivning och designfrågor. Form och design behandlas även inom verksamhetsom- rådena D Bild och form samt konsthantverk och A Allmän kulturverksamhet. Inom verksamhetsområdet (exkl. H4 Bidrag till vissa museer) är ca 2 500 personer anställda, varav ca 650 med lönebidrag. 11.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 935,9 932,5 987,8 961,9 985,5 1001,3 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Inom verksamhetsområdet har insatserna genom skapat bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och ökat tillgängligheten till samlingarna. Myndigheterna har varit undantagna besparingen på statlig kon- sumtion under . Antalet besökare vid de centrala museerna ökade . Förändringar skildes från och inrättades som en egen ny myndighet. Myndigheten Riksutställningar inrättades . har beslutat att ett statligt museum för Världskultur skall inrättas i . En organisationskommitté förbe- reder etableringen av den nya myndigheten. Den nya byggnaden för och på har färdig- ställts och museerna invigdes . De statliga utställningsgarantierna har utvid- gats och handläggs från av . Bidragen till regionala museer i , Got- lands och län ingår fr.o.m. i den samlade kulturpolitiska medelsram som för- söksvis skall fördelas av de regionala självstyrel- seorganen i dessa län. Prioriteringar Arbetet med samlingarnas långsiktiga bevarande, att öka tillgängligheten till museerna och att nå nya grupper av besökare är fortsatt prioriterade områden. Museernas arbete för att motverka främlings- fientlighet och rasism samt fördjupa och sprida kunskap om Förintelsen skall fortsätta. Vidare är det angeläget att det utvecklingsarbete som star- tade genom regeringsuppdraget om kulturarvets demokratiska funktioner drivs vidare. En viktig utgångspunkt i detta arbete gäller könsperspekti- ven (prop. 1996/97:3). Regeringen vill här avisera att ett uppdrag kommer att ges för att utreda hur kvinnofrågorna behandlas på museerna. Arkitektur och formgivning har etablerats som ett nytt politikområde och medel har anvi- sats. Museerna har en viktig roll i arbetet med att sprida kunskap och driva den offentliga debatten om arkitektur och formgivning. Form- och designområdet skall utvecklas. En utredning på området kommer att tillsättas. Regeringen lägger i det följande förslag till två organisationsförändringar inom museiområdet: dels att från skiljs från Statens konstmuseer och bildar en egen myndighet, dels att Svenskt visarkiv från förs över från Språk- och folk- minnesinstitutet till Statens musiksamlingar. Inom verksamhetsområdet föreslås, i enlighet med vad som tidigare beräknats, en förstärkning med för det nya Världs- kulturmuseet. införs ett nytt statligt stöd under anslaget D5 Bidrag till bild- och formområdet som verksamhetsbidrag till vissa utställare inom den samtida bild- och form- konsten. Regeringen föreslår en satsning på Kulturarvs- IT (utgiftsområde 14, avsnitt A3 Särskilda åtgär- der för arbetshandikappade) vilket bl.a. kommer att generera såväl arbetstillfällen som vårdinsatser vid de regionala museerna samt Stiftelsen målsvård i . Därutöver kommer viss verk- samhet att förläggas till Ulriksfors och Gränges- berg. 11.3 Resultatbedömning Målet för museerna var under att bevara vårt kulturarv. Museerna skall tillsam- mans utveckla och förmedla kunskap om och upplevelser av kulturarvet och härigenom ge per- spektiv på samhällsutvecklingen. Tillståndet och utvecklingen inom området Museernas arbete med att vårda och dokument- era samlingarna har fortsatt, liksom åtgärder för att göra kulturarvet tillgängligt digitalt. Genom har samlingarnas status förbätt- rats avsevärt och tillgängligheten till samlingarna har i stor utsträckning ökat. har flera museer redovisat att behoven är mycket om- fattande vad gäller vård, digitalisering, och för att förbättra tillgängligheten. Besöksutvecklingen vid de centrala museerna visar en positiv utveckling. De centrala museerna besöktes av mer än 4,8 miljoner personer , en ökning med nästan 290 000 personer jämfört med det föregående året. En viktig fråga för museerna har varit att finna vägar att nå nya grupper som kulturarvssektorn sällan kommer i kontakt med. Många av de statliga museerna har genomfört riktade programinsatser för att nå fler och nya besökare. Genom vandringsutställningar och möjlighe- ter till utställningsgarantier har musei- och ut- ställningsverksamheten haft en god fortsatt spridning i landet. Ett flertal av myndigheterna inom verksamhetsområdet har haft omfattande arbete med förberedelser inför . Vad gäller det stora antalet lönebidragsanställ- da vid museerna hänvisas till de riktlinjer som angavs i vårpropositionen 1997 (prop. 1996/97:150). Som framhållits i budgetproposi- tionen (prop. 1997/98:1 utg. omr. 16) är det angeläget att fortsatt följer utvecklingen av den genomsnittliga bi- dragsnivån för kultursektorn och vid behov be- vakar att denna nivå inte sänks mer än vad som angavs vårproposition. De viktigaste statliga insatserna inom området I samband med att regeringen genomfört en inledande satsning på arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, Handlingspro- gram för arkitektur, formgivning och design) har museerna fått en allt viktigare roll i arbetet med att uppmärksamma dessa områden. Arkitektur- museet, och hör till de museer som är direkt inblandade i ut- vecklingen av detta arbetsfält. Ett bidrag har be- talats ut till i för att stödja verksamheten och ett nationellt uppdrag har givits till Föreningen form. Till redovisade de centrala mu- seerna uppdrag angående planer för samlingarnas långsiktiga bevarande resp. insamlingspolicy. Redovisningarna visar att det finns ett efter- släpande vårdbehov och att magasinssituationen trots förbättringar är problematisk på flera håll. har erhållit särskilda medel för att åtgärda museets situation på området. Sesam- projektet har enligt museerna medfört en för- bättring av föremålsvården. Redovisningen av centralmuseernas insam- lingspolicy visar att flera centralmuseer utformat noggranna kriterier för insamling och att insam- lingen i allmänhet sker med stor restriktivitet. Accessionen sker ofta genom donationer. De fem ansvarsmuseerna redovisade ett regeringsuppdrag om vad ansvarsmusei- rollen inneburit under den senaste femårsperio- den. Generellt visar redovisningen att det finns ett stort antal frågor som är av gemensamt intresse för museiväsendet och att ansvarsmuse- erna har utvecklat sitt rikstäckande ansvar såväl inom sina respektive ämnesområden som i frågor som gäller museiverksamhet i allmänhet. De be- rörda museerna ser positivt på rollen som an- svarsmuseum men anger i något fall att den behöver förtydligas. De museipolitiska frågor som behandlats i ovanstående uppdrag bereds vidare inom . De centrala museerna har på regeringens upp- drag tagit fram en strategi för det fortsatta arbe- tet med att utveckla kulturarvets demokratiska funktioner. Museerna rapporterar generellt att förutsättningarna för att uppmärksamma olika perspektiv, såsom kön, klass och generation är mycket goda. Flera av museerna planerar att i en ökad omfattning lägga dessa perspektiv på verk- samheten. De riktade bidragen till de regionala museerna användes bland annat till en granskning av sam- lingarna ur ett könsperspektiv. Olika insatser mot rasism och främlingsfient- lighet har initierats av regeringen .