prop · GM03115 · 1999-01-01 00:00:00 — förslag har därefter beretts inom Regeringskans- liet. Regeringen har, med som utgångspunkt, valt ut ett antal områden där mer konkreta mål bör formuleras. Rege- ringen anser dock att den av kommittén föreslagna termen konkreta mål bör ersättas med delmål. Därmed vill regeringen understryka att målstyr- ningen av ungdomspolitiken skall ingå som en integrerad del av rege- ringens ordinarie mål- och resultatstyrning och göras inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Under förutsättning av godkännande av de övergripande målen för ungdomspolitiken avser regeringen att utarbeta delmål för ungdomspolitiken vilka bl.a. bör ingå i regleringsbreven för till berörda myndigheter. Delmål bör formuleras inom de områden där ungdomar är berörda. Mål 1 Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv Under detta övergripande mål bör det formuleras delmål som rör främst utbildning, arbete, bostad och ekonomisk självständighet. Delmålen inom utbildningsområdet bör ta sikte på elevers möjlighet till godkända studieresultat, valmöjligheter vad gäller utbildningsplatser inom gymnasieskolan samt möjligheter till arbetsplatsförlagd praktik inom gymnasieutbildningen. När det gäller arbete finns det ett mål som anger att ingen ung skall behöva gå arbetslös . Andra delmål som kan bli aktuella kan vara att underlätta för unga att skaffa feriepraktik samt att medverka till att unga kan skaffa en egen bostad. Mål 2 Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet Under detta övergripande mål bör det formuleras delmål som rör främst utbildningsväsendet, fritidsområdet och kommunernas roll. Delmål som fokuserar på ett ökat elevinflytande över såväl skolmiljön som undervisningen och skolans arbetsformer intar en central roll utifrån demokratisynpunkt. På fritidsområdet bör delmål formuleras om vikten av att stödja ungas egen organisering, att stödja förnyelse och utveckling av föreningslivet samt att uppmuntra nya former av organisationer och sammanslutningar. Delmål som tar sikte på ungdomars inflytande i kommunerna bör dels handla om att utnyttja bestämmelsen i 6 kap. 8 § kommunallagen (1991:900) i syfte att uppmuntra ökat brukarinflytande, dels handla om att utveckla ungdomars inflytande och delaktighet i samhällsplaneringen. Mål 3 Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs Under detta övergripande mål bör det formuleras delmål som rör sam- hällets förmåga att i olika sammanhang ta till vara ungas engagemang. Delmålen bör utgå från att ungdomar generellt sett har ett stort intresse för frågor som i vårt samhälle betraktas som viktiga framtidsfrågor. Detta gäller såväl miljöfrågor och arbete mot främlingsfientlighet och rasism som IT-frågor och skapande av innovativa företag. Ett annat område som bör bli föremål för delmål avser ungas repre- sentation i olika former av beslutande organ. Enligt regeringens bedöm- ning är det angeläget att öka andelen yngre ledamöter i dessa på såväl statlig som nivå för att därmed bättre ta till vara den specifika kompetens ungdomar kan bidra med. Delmål om att ta till vara ungdo- mars resurser i dessa sammanhang bör därför formuleras. Ett delmål bör ta fasta på att skolan bör främja ungas engagemang och deltagande i samhällsfrågor, t.ex. aktivt arbete i elevråd och ungdomsråd. Kommunerna bör vidare verka för att skolan i ökad utsträckning skall bli en arena där kommunala samhällsfrågor diskuteras och ungas synpunkter inhämtas. 4.4 verksamhet och genomförandet av den nationella ungdomspolitiken Regeringens förslag: skall verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls. Det skall vara regeringens uppgift att utforma de övergripande målen för verksamhet. Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och i samråd med Kommunför- bundet utveckla en metod för att identifiera, presentera och sprida goda exempel. Ungdomspolitiska kommitténs förslag: Kommittén anser att ett till- lägg till verksamhetsmål bör övervägas där det fram- går att myndigheten i all sin verksamhet t.ex. bidragsgivning, arbete med EU:s program och projektsatsningar bör beakta målen för ungdomspoli- tiken. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt över detta. Skälen för regeringens förslag: som fattade be- slut om riktlinjer för ungdomspolitiken beslutades om övergripande mål för verksamhet (prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354). De övergripande målen anger att verksamhet skall vara att främja goda uppväxtvillkor för ungdomar samt verka för att unga människor görs delaktiga i sam- hällsutvecklingen. skall arbeta sektorsövergripande och ha en kontinuerlig kontakt med kommunerna när det gäller att följa ungdomars villkor i samhället. Enligt propositionen är det viktigt att någon myndighet har ett sektor- sövergripande ansvar för att utifrån en helhetssyn kunna följa utveck- lingen av ungdomars villkor och anlägga ett ungdomsperspektiv på frå- gor inom olika samhällsområden. Vidare anges i propositionen att Ung- domsstyrelsens kunskaper om ungdomars uppväxtvillkor i vid mening således också bör stärkas. Ambitionen bör vara att skall fungera som en kunskapsbank i ungdomsfrågor gentemot andra myndigheter, kommuner, föreningsliv, ungdomsarbetare och enskilda. För att kunna fullgöra sina övergripande uppgifter menade regeringen att också bör följa utvecklingen i kommunerna. Den ökade differentieringen och de knappa resurserna ökar också behovet av erfarenhetsutbyte och rådgivning, såsom goda exempel på utveckling av lokal ungdomsverksamhet och nya arbetsformer. Härutöver ansåg rege- ringen att arbetet med att följa upp och utvärdera insatser för ungdomar på olika samhällsområden bör resultera i att regelbun- det lämnar regeringen en fördjupad redovisning av ungdomars uppväxt- villkor samt förslag till åtgärder på angelägna områden. Med anledning av förslaget i avsnitt 4.2 om att mål för den nationella ungdomspolitiken skall införas anser regeringen att de nu gällande över- gripande målen för verksamhet bör revideras. Det bör därvid vara regeringens uppgift att utforma de övergripande målen för verksamhet. skall naturligtvis verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls på bästa sätt. Det är regeringens mening att skall fortsätta att ar- beta sektorsövergripande. Detta arbete bör dock utvecklas, bland annat skall i samråd med andra myndigheter och utveckla ett system för att och samlat redovisa relevant statistik och annan information i förhållande till de föreslagna målen. Det är regeringens bedömning att huvuddelen av den nödvändiga informationen finns tillgänglig genom den statistik som statliga myndig- heter redan producerar. uppgift bör därför framför allt vara att samordna och sammanställa resultat från andra myndigheter samt att komplettera dessa med egna undersökningar där nödvändig in- formation saknas. bör i detta sammanhang särskilt ansvara för att belysa rättvise- och könsperspektiven. uppföljning av ungdomspolitiken på lokal nivå bör liksom tidigare ha som utgångspunkt att såväl följa upp som att stödja utvecklingen av den kommunala ungdomspolitiken. Som har nämnts skall bl.a. med hjälp av goda exempel på lokal ungdomsverksamhet och med nya arbetsformer bistå kommuner med rådgivning och erfarenhetsutbyte. Regeringen menar att sådan verksam- het är ett viktigt instrument när det gäller att utveckla ungdomspolitiken. En mer systematisk utveckling av goda exempel som bidrar till att ung- domspolitikens mål uppnås inom olika prioriterade områden är därför önskvärd. Dessa goda exempel kan göra det lättare att visa vad ungdoms- politiken innebär i praktiken. Således bör denna verksamhet utvidgas så att även myndigheter och andra berörda kan ta del av den. Regeringen har därför för avsikt att ge i uppdrag att utveckla en metod för att i samverkan med berörda myndigheter identi- fiera, presentera och sprida goda exempel. Det är i detta sammanhang angeläget att understryka att olika verksamheter måste utvecklas utifrån sina egna förutsättningar och behov. De goda exemplen skall inte utgöra mallar avsedda att kopiera utan skall snarare ha funktionen att inspirera. I bilaga 8 lämnas en förteckning över 99 projekt och andra verksamheter som identifierat och som i detta sammanhang kan tjäna som exempel. Härutöver bör ansvara för uppföljning och analys av ungdomspolitiken utifrån de mål och delmål som riksdag och regering beslutar. Detta bör ske i nära samarbete med berörda myndigheter. bör även i fortsättningen åläggas att återkommande, , till regeringen redovisa en fördjupad analys av hur ung- domspolitiken utvecklas. Denna analys vilken skall kunna ligga till grund för regeringens redovisning till . 5 Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro Genom den målstyrningsmodell som presenteras i kapitel 4 ökar, enligt regeringens bedömning, möjligheterna att få ett starkare och mer syste- matiskt genomslag för ungdomsperspektivet inom en rad olika områden. De synliga resultaten av detta kommer dock sannolikt att dröja till efter att behandlat denna proposition. Regeringen kan konstatera att det på ett antal områden finns ett behov av insatser. Mot denna bakgrund redovisas i detta kapitel prioriteringar samt ett antal åtgärder som genomförs på regering- ens initiativ. 5.1 Demokrati inflytande och delaktighet Utöver de tre övergripande målen för ungdomspolitiken anser regeringen att det också behövs mer direkta åtgärder för att stärka ungdomars möj- ligheter till inflytande och delaktighet. Dessa insatser måste i så stor utsträckning som möjligt utgå från unga människors egna tankar och ambitioner. Skolan har en särskilt stor betydelse när det gäller att värna och ut- veckla demokratin, såväl genom teoretiska studier som i praktisk hand- ling. Men även ungdomars relation till, och förtroende för, olika offent- liga organ är i sammanhanget mycket viktiga. 5.1.1 En demokratikommission för, med och av ungdomar Regeringens bedömning: för Ungdomsorgani- sationer (LSU) bör få ekonomiskt stöd för att rådet fristående skall ut- reda ungdomars möjligheter att påverka såväl i sina egna miljöer som i större politiska sammanhang. Skälen för regeringens bedömning: Ett av de ungdomsting som fö- regått denna proposition arrangerades av för Ung- domsorganisationer (LSU) och samlade representanter från olika ung- domsorganisationer. Som ett resultat av detta ungdomsting har LSU kommit in till med en framställan om att inrätta en demokratikommission om ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet. Denna skall, enligt framställan, komplettera (SB 1997:01) arbete genom att kartlägga samt analysera och lämna förslag vad gäller ungdomars möjligheter att påverka skolmiljön, sin närmiljö, kommunpolitiken, landstingspolitiken, den nationella politiken, Europapolitiken och ungdomars situation i världen. En annan viktig uppgift skulle vara att utvärdera metoder som används och att ta fram olika lösningar för att öka ungdomars delaktighet i det demokratiska livet. LSU erbjuder sig att vara värd för kommissionen. (dir. 1997:101) är en parlamentarisk kommitté med uppgift att belysa de nya förutsättningar, problem och möjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet. I tilläggsdirektiv (dir. 1998:100) har utredningen fått i uppdrag att utreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandet och att föreslå åtgärder för att öka medborgar- nas delaktighet och engagemang i det demokratiska systemet. Regeringen instämmer i LSU:s uppfattning att ett utredningsarbete av det slag som LSU föreslår bör genomföras. Ungdomsorganisationerna bör därför, genom LSU, ges ekonomiskt och övrigt stöd för att genom- föra en fristående utredning för att kartlägga ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet. Det är angeläget att arbetet genomförs främst av ungdomar och på ungdomars villkor. Arbetet bör därför göras av representanter som är utsedda av ungdomsorganisationerna. För att ge möjlighet till ett flexibelt arbetssätt bör utredningen genomföras genom LSU:s försorg. Regeringen vill understryka betydelsen av att ungdomar med olika slags erfarenheter och levnadsvillkor deltar i arbetet. Därmed bör det ställas krav på jämn könsfördelning, medverkan av ungdomar med olika etnisk och kulturell bakgrund samt medverkan av ungdomar med olika typer av funktionshinder. För att kunna genomföra ett bra arbete med hög kvalitet bör gruppen också få tillgång till bl.a. relevant informa- tion från myndigheter och forskare. Regeringen har under arbetet med denna proposition också inhämtat information om att representanter från och är beredda att medverka under arbetets genomfö- rande. 5.1.2 Demokrati i skolan Regeringens bedömning: Ungdomarnas demokratiska engagemang bör på olika sätt uppmuntras av skolan. Regeringen bör särskilt verka för att försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet på gymnasieskolorna sprids, elevrådsarbete och annat ideellt arbete uppmuntras i skolan, elevombudsmannen ges fortsatt stöd, politiska ungdomsförbund ges bättre möjligheter att medverka i skolan, och anordnande av s.k. skolval uppmuntras. Skälen för regeringens bedömning: Skolan är den viktigaste institutionen i ungdomars liv. Skolan är också en plats där många förväntningar formas. En av skolans mest grundläggande uppgifter är därmed att lyfta fram de demokratiska värderingar som vårt samhälle vilar på. Detta måste ske såväl praktiskt som teoretiskt. I detta sammanhang är det väsentligt att kunskap ges om det representativa systemets funktionssätt, olika kommunala inflytandeformer och olika medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Flera olika undersökningar och iakttagelser pekar på att eleverna anser att de har för lite att säga till om i skolan. Medan de yngsta är mer nöjda med sina möjligheter att påverka upplever de äldre eleverna att de har mindre möjligheter. Generellt tycks missnöjet växa i takt med att ele- verna blir äldre, men det finns tendenser till förbättringar. Regeringen anser att det är viktigt att ungdomar allt eftersom de blir äldre får ökade möjligheter att påverka, inte minst som en förberedelse inför livet som vuxen. Regeringen har, bl.a. mot denna bakgrund, särskilt uppmärksammat frågan om den värdegrund skolan vilar på och anvisat medel för ett sär- skilt värdegrundsprojekt. En projektgrupp inom Utbildningsdepartemen- tet har tillsatts för att vidta åtgärder i syfte att utveckla och stödja det lo- kala arbetet med att tillämpa värdegrunden i praktiken. Elevernas bety- delse för arbetet med värdegrunden i skolan skall särskilt beaktas och lyftas fram. Det är också viktigt att ungdomars demokratiska engagemang direkt och på olika sätt uppmuntras av skolan. Därmed ges FN:s konvention om barnets rättigheter en reell innebörd även i skolan. Åtgärder bör vidtas för att såväl stärka elevernas möjligheter till inflytande som för att ge andra delar av demokratin ökade möjligheter att verka i skolan. Försöksverksamhet på gymnasieskolorna med lokala styrelser med elevma- joritet /98 inleddes, efter beslut (prop. 1996/97:109, bet. 1996/97:UbU10, rskr. 1996/97:222), en fyraårig försöksverksamhet vilken innebär att kommunerna får överlåta vissa ansvars- och beslutsbefogenheter till en lokal styrelse med elevmajoritet. Försöks- verksamheten omfattar gymnasieskolan och den kommunala vuxen- utbildningen. I den lokala styrelsen skall företrädare för elever och anställda vid skolan ingå. Informationen om försöksverksamheten till landets kommuner och skolor har främst skett genom . Dessutom har Elevor- ganisationen fått ekonomiskt stöd för att sprida information om försöks- verksamheten och följa verksamheten ur elevernas perspektiv. bär ansvaret för utvärderingen av försöksverksamheten. hade 21 skolor inrapporterat till myndigheten att de deltar i försöksverksamheten. bör i sin utvärdering också redovisa vilka hinder som funnits för försöksverksamheten. Regeringen avser att efter utvärderingen avgöra på vilket sätt arbetet med att stärka elevers inflytande i skolan skall gå vidare. Uppmuntran av elevrådsarbete och annat ideellt arbete De lokala formerna för elevernas inflytande på skolnivå främst elevråd och elevkårer fyller en viktig funktion när det gäller elevers möjligheter att påverka skolan. De kan utgöra en god möjlighet för eleverna att få inflytande i skolan samt vara en värdefull tillgång för den enskilda sko- lan. Det krävs emellertid att elever uppmuntras att engagera sig i dessa verksamheter för att de skall fungera och framför allt att onödiga hinder tas bort. Dessa hinder är sällan formella utan utgörs ofta av attityder och värde- ringar som, inte minst, de vuxna i skolan har till verksamheten. Det är därför angeläget att skolan är tydlig med att visa sin uppskattning av ele- vers engagemang i såväl elevråd och elevkårer som andra typer av ideella och demokratiskt uppbyggda sammanslutningar, t.ex. olika ungdoms-, idrotts-, främjande- och hjälporganisationer. Mot denna bakgrund är det oroväckande att det på enskilda skolor fö- rekommer att elever som engagerar sig i elevråds- och elevkårsarbete får detta registrerat i sina betyg som frånvarotimmar. En sådan ordning går stick i stäv med skolans uppgift att verka för demokratins idéer. Snarare bör arbetet förtjäna uppskattning också i betygen. Regeringen avser där- för att i samtal med och understryka vik- ten av att skolorna i högre utsträckning än värderar och dokumente- rar deltagande i elevråds- och elevkårsarbete samt ideellt arbete av lik- nande karaktär. En elevombudsman för att ta till vara elevers rättigheter är en s.k. elevfacklig organisation för elever i högre årskurser i och gymnasiet med elevråd och elevkårer som sina lokalavdelningar. finns i regi en särskild elevombudsman med uppgift att ta till vara elevers rättigheter. En extern utvärdering av elevombudsmannens två första år har visat att elevers behov av sådant stöd är stort. Regeringen anser att initiativet även bör stödjas och avser därför att göra det ekonomiskt möjligt för en fortsättning av verksamheten. Politiken måste få komma in i och verka i skolan Skolan har en central roll för att främja demokratins idéer. Uppgiften är så viktig att den har fått komma till uttryck i 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100), den s.k. portalparagrafen. Det är därför angeläget att den enskilda skolan har ett väl utvecklat kontaktnät gentemot övriga samhället, vilket också betonas i läroplanen. Detta bör omfatta olika samhällspolitiskt engagerade organisationer, men det är särskilt viktigt att skolan också har en öppen dörr till de politiska partierna och de politiska ungdomsförbunden. Beslut om i vilken utsträckning dessa skall få tillträde till skolan är en angelägenhet. Inställningen till huruvida de politiska partierna och de politiska ung- domsförbunden över huvud taget skall få tillträde till skolorna varierar mellan olika kommuner. Regeringen ser med oro på att dessa organi- sationer utestängs från vissa skolor. Det är inte acceptabelt att elever för- hindras att i skolan få kontakt med organisationer och andra sammanslut- ningar som har stor betydelse för vår demokrati. Det är tvärtom angeläget att skolorna generellt öppnar sig för medverkan från såväl samhällspoli- tiskt engagerade organisationer i allmänhet som de politiska partierna och ungdomsförbunden i synnerhet. Den värderingsstudie som redovisades i tid nya tankar? Ungdomars värderingar och framtidstro visade att en stor grupp ungdomar är intresserade av de politiska partierna, men att de av någon anledning är avvaktande. Studien visade också att ungdomar är positiva till att partierna får tillträde till skolorna, och att de skulle önska sig mer information från dem på detta sätt. De politiska ungdomsförbun- den bör därför få möjligheter att gå ut i skolorna med information och debatt om politiken och den politiska demokratins arbetssätt också när det inte är valår. Skolvalen kan vara ett viktigt instrument för att uppmuntra ungdomars intresse för politiken. Det är också en mycket stor andel av skolorna, främst gymnasieskolorna, som anordnar skolval. Det har emellertid visat sig att vissa skolor inte redovisar resultaten av dessa val. Regeringen an- ser att skolval bör uppmuntras och att en redovisning av valresultatet all- tid bör ske. Om inte detta sker riskerar elevernas förtroende för såväl skolan som för valinstitutet att drabbas. Regeringen kommer därför att uppmärksamma även dessa frågor i kommande samtal med Kommunför- bundet och . Studenters inflytande i högskolan skall stärkas Även på högskolan och universiteten är frågan om inflytande för de stu- derande viktig. För att närmare utreda studentinflytandet tillsatte dåva- rande utbildningsministern en arbetsgrupp. Arbetsgruppen över- lämnade rapporten i högskolan (Ds 1998:51). Arbetsgruppen menar att studenternas inflytande bör ses som en central komponent i den högre utbildningen av flera skäl. Arbetsgrup- pen föreslår ett antal åtgärder för att öka studenters inflytande över sin utbildning samt högskolan och sina egna organisationers verksamhet. Regeringen avser att senare återkomma till i frågan. 5.1.3 En ungdomsdelegation knuten till regeringen bedömning: En ungdomsdelegation bör inrättas. Den bör fungera som ett rådgivande organ till regeringen i frågor av sär- skild betydelse för ungdomar och ungdomars levnadsvillkor. Ung- domsdelegationen bör vara ett forum för ungdomars infly- tande och delaktighet i rikspolitiken. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen behöver i sitt arbete bättre tillgång till den kompetens om ungdomar och ungdomars levnadsvillkor som bara ungdomar själva kan tillföra. Det är angeläget att ungdomar ges bättre möjligheter att kommunicera direkt med representanter för regeringen i olika frågor som är väsentliga för ungdomars levnadsvillkor. För att tillgodose dessa behov, och därmed ge ungdomar bättre möjlighet till inflytande och delaktighet i ungdoms- politiken, avser regeringen att inrätta en särskild ungdomsdelegation knuten till (). Ungdomsdelega- tionen, som skall ersätta den nuvarande Barn- och , skall ledas av ungdomsministern. bör ha till främsta uppgift att stödja regeringen i genomförandet och uppföljningen av den nationella ungdomspolitiken. Delegationen kommer därmed att fungera som ett rådgivande organ till regeringen i frågor av särskild betydelse för ungdomar och ungdomars levnadsvillkor. En utgångspunkt för delegationen skall vara de ung- domspolitiska mål som fastställer med anledning av regering- ens förslag i kapitel 4. Utifrån dessa mål skall delegationen särskilt ar- beta med frågor om rättvisa villkor för ungdomar, med tonvikt på rättvisa villkor mellan flickor och pojkar samt mellan ungdomar med olika etnisk och kulturell bakgrund och för ungdomar med någon typ av funktions- hinder. skall också fungera som ett bredare forum för ungdomars delaktighet och inflytande i den nationella ungdomspolitiken. Därför skall delegationens arbete delvis vara utåtriktat, i syfte att fånga upp ungdomars åsikter i olika delar av landet. Genom att delegationen knyts direkt till regeringens arbete bör också samhället i övrigt uppmuntras till liknande initiativ, såväl på lokal som regional nivå. 5.1.4 Fler ungdomar i olika offentliga organ Regeringens bedömning: Insatser bör göras för att förbättra ålders- spridningen i centrala myndigheters styrelser. Statistik bör redovisas över åldersfördelningen inom statliga kommittéer och utredningar i kommande års skrivelser till om kommittéväsendet. bör få i uppdrag att kartlägga ålders-samman- sättningen i olika kommunala beslutsorgan. Skälen för regeringens bedömning: saknas i alltför stor ut- sträckning unga representanter i en rad olika offentliga organ, både på central och lokal nivå. Det finns två skäl att se detta som ett allvarligt problem. För det första innebär bristen på unga företrädare att avstånden mellan de offentliga organen och ungdomarna riskerar att öka ytterligare.