prop · GM03125 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1998/99:125 Redovisning av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvs- fonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör upp- märksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Innehållsförteckning 1 Inledning 4 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. 4 2.1 När arvsfonden får egendom 4 2.2 När arvsfonden avstår från egendom 5 2.3 Kostnader för fonden 6 3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden 6 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet 7 3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd 7 3.1.2 Översiktlig fördelning av arvsfondsmedel 7 3.1.3 Registrering och handläggning 8 3.1.4 Beslutade ärenden 8 3.2 Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 10 3.2.1 Barn i vissa storstadsområden 10 3.2.2 Brottsförebyggande 10 3.2.3 Drogförebyggande 11 3.2.4 Familjestöd 11 3.2.5 FN:s konvention om barnets rättigheter 11 3.2.6 Fritid/Idrott 11 3.2.7 Främlingsfientlighet 11 3.2.8 Hjälpmedel 12 3.2.9 Information/Utbildning 12 3.2.10 Kultur 12 3.2.11 Lokaler 12 3.2.12 Organisationsutveckling 12 3.2.13 Utsatta barn och ungdomar 13 3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 (För- teckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 13 3.3.1 Arbete/Sysselsättning 13 3.3.2 Brottsförebyggande 13 3.3.3 Datateknik 14 3.3.4 Drogförebyggande 14 3.3.5 Familjestöd 14 3.3.6 Fritid/Idrott 14 3.3.7 Främlingsfientlighet 15 3.3.8 Idrottens sociala ansvar 15 3.3.9 Information/Utbildning 15 3.3.10 Konsument/Ekonomi 15 3.3.11 Kultur 15 3.3.12 Kultur för integration 16 3.3.13 Kvinnofrid 16 3.3.14 Kvinnor/Flickor 16 3.3.15 Lokaler 16 3.3.16 Media 17 3.3.17 Mobbning 17 3.3.18 Skolkooperativ 17 3.3.19 Tittarmakt 17 3.3.20 Ung Kultur 17 3.3.21 Ungdomars politiska delaktighet 18 3.3.22 Utsatta barn och ungdomar 18 3.3.23 Ungdomsarbete inom 18 3.3.24 Föreningsutveckling inom ungdomsorgani- sationerna 18 3.4 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) 19 3.4.1 Alternativa stöd och boendeformer 19 3.4.2 Arbete/sysselsättning 20 3.4.3 Datateknik 20 3.4.4 Familjestöd 21 3.4.5 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet 21 3.4.6 Fritid/Idrott 21 3.4.7 Hjälpmedel 21 3.4.8 Information/Utbildning 21 3.4.9 Invandrare och handikapp 22 3.4.10 Kultur 22 3.4.11 Kvinnor och handikapp 22 3.4.12 Lokaler 22 3.4.13 Media 22 3.4.14 Miljö 22 3.4.15 Nya rehabiliteringsmetoder 23 3.4.16 Organisationsutveckling 23 3.4.17 Tillgänglighet 23 3.4.18 Utrustning 23 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden 23 4.1 Verksamhet till förmån för barn 24 4.2 Verksamhet till förmån för ungdomar 26 4.3 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder 28 5 Information, erfarenhetsspridning, uppföljning och utvärdering 29 5.1 Information 30 5.2 Erfarenhetsspridning 30 5.3 Uppföljning och utvärdering 31 Bilaga 1 Bokslut (kammarkollegiet 32 Bilaga 2 Fördelning av utdelat stöd 39 Bilaga 3 Projektkatalog 41 Bilaga 4 Mottagare av stöd 204 Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträde 214 1 Inledning Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sam- band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda- balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släk- tingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla All- männa arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ide- ell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktions- hinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden samt en översiktlig beskrivning av fördelningen av stöd ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fond- förvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav- kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsam- mans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. Under har totalavkastningen varit (direktavkastningen ) i aktiekonsortiet och (direktavkastningen ) i ränte- konsortiet. Med totalavkastning avses direktavkastning samt såväl rea- liserade som orealiserade värdeförändringar i respektive värdepappers- portfölj. För finns det ca att dela ut. Bok- slut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1 När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, när dödsfall inträffar och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företrä- der fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fon- dens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under kom det in 1 780 arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 229 testamentsärenden, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kolle- giet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle avvecklas för arvs- fondens räkning uppgick till 525. Under kom det in netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess än- damål. 2.2 När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra sär- skilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan per- son som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Under kom det in 60 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fon- den. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av ca , varav ett gällde . 2.3 Kostnader för fonden Ur fonden har under betalats följande kostnader: Kammarkollegiet () - Dödsboavveckling m.m. 6,7 - 1,7 - Utbetalning av beviljat stöd 0,4 /Arvsfondsdelegationen - Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden m.m. 2,6 De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fon- den avseende uppgick till , vilket motsvarade av fondens marknadsvärde vid slutet av bud- getåret. 3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelegatio- nen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfonds- lagen). I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. Delegationen skall över- lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm- nas med mer än . Regeringen kan i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfondsdelegationen får be- sluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju ledamöter som utses av rege- ringen. Ordföranden är statssekreterare i och vice ordförande är statssekreterare i . Övriga ledamöter är tjänstemän inom och . Arvs- fondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till Social- departementet för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för barn och personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verk- samhet till förmån för ungdomar i åldern 12 . För beredningen av ärenden har tjänstemän inom berörda departement förordnats att biträda delegationen. Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfondsde- legationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. Diariet är placerat inom i . 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 5 7 §§ arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och perso- ner med funktionshinder. Försöksverksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ide- ell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklings- verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsam- mans med en förening beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer. Bedömningen av ansökningar om stöd ut fonden görs utifrån såväl ju- ridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situ- ation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt- gärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och måste åter- betalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål under av- skrivningstiden. Lokalerna skall ägas av den sökande organisationen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också bidraga till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. 3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen efter tidpunkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärde- ring av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 5). 3.1.2 Översiktlig fördelning av arvsfondsmedel Av resultat, var ca , () avsett att fördelas till projekt för ungdomar i åldern 12 och resterande medel, ca , till projekt för barn samt för personer med funktionshinder. Ca av de utdelningsbara medlen har fördelats , se bilaga 2. Regeringen har beslutat om särskilda satsningar för sam- manlagt . Av dessa har avsatts till projekt för barn , ca till projekt för ung- domar i åldern 12 samt för personer med funk- tionshinder. Utöver detta har regeringen beslutat avsätta för första året av en treårig satsning. Denna satsning avser att främja föreningslivets idrottsverksamhet främst på lokal nivå och vänder sig till fondens tre målgrupper. De särskilda satsningarna redovisas under respektive målgrupp. Medel som återförts eller återbetalats till fonden samt de medel som inte disponerats har överförts till utdelningsbara medel för . En mer detaljerad redovisning av de medel som fördelats lämnas i bilaga 2. 3.1.3 Registrering och handläggning har Arvsfondsdelegationen diariefört 1 793 (2 026) ären- den. Av dessa var 1 349 (1 622) ansökningar om stöd ur fonden och bland de resterande ärendena var 430 (399) redovisningar av beviljat stöd samt 14 (5) s.k. övriga ärenden. Dessutom har ansökningar från 312 (436) enskilda personer inkommit och registrerats i särskild ordning. 3.1.4 Beslutade ärenden Sammanlagt har 463 (446) beslut om att bevilja stöd ur fonden fattats under budgetåret. Arvsfondsdelegationen har beslutat bifalla 247 (287) ansökningar och överlämnat 162 (156) av dessa till regeringen med för- slag om att stöd skall beviljas. Regeringen har därefter beslutat bifalla dessa 162 (156) ansökningar. Vidare har statsrådet på rege- ringens bemyndigande beslutat bifalla 54 ansökningar som rör informa- tion om FN:s konvention om barnets rättigheter. Dessa beslut återfinns i diagrammet Bifall-regeringen . I genomsnitt har av an- sökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd. Dessutom har 419 (430) redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 1 202 (1 543) ansökningar (inkluderande ansökningar från enskilda personer som enligt arvsfonds- lagen ej kan få stöd). Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation, eller avsett verksam- het som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra an- sökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från en nystartad förening. Av ansökningarna har 25 (30) återkallats och 4 (2) har överlämnats till annan myndighet m.m. Nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att ut- veckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Många projekt har sammansatta syften och omfattar ibland också flera olika målgrupper. De har placerats under den ända- måls- och målgruppskategori som bäst motsvarar projektets huvudinrikt- ning. En mer detaljerad redovisning lämnas i förteckning som bifogas som bilaga 3. En förteckning över mottagare av stöd redovisas i bilaga 4. 3.2 Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) har sammanlagt fördelats till 143 projekt med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn . Av dessa rör 20 projekt barn med funktionshinder.Två av projekten har beviljats stöd . Regeringen har ställt sammanlagt av dessa medel till förfogande, att fördela till organisationer som bedriver ideell verksamhet, för alkohol- och drogförebyggande arbete samt för att motverka rökning bland barn och ungdomar. 3.2.1 Barn i vissa storstadsområden Kommunen har skyldighet att tillhandahålla barnomsorg till barn vars föräldrar arbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov av barn- omsorg. Som en konsekvens av detta får många barn som har föräldrar som är arbetslösa eller av andra skäl är hemma inte del av barnomsorg. I vissa storstadsområden är andelen barn som står utanför barnomsorgen betydligt högre än riksgenomsnittet. Detta gäller inte minst barn med in- vandrarbakgrund. Många barn som bor i segregerade bostadsområden och har en hemmavarande förälder får svårigheter att integreras i sam- hället. De får i allmänhet inte tillgång till pedagogisk gruppverksamhet och heller inte stöd i sin språkutveckling. beslutade regeringen därför att av- sätta ca ur Allmänna arvsfonden för att social- tjänsten i samarbete med ideella organisationer skulle utveckla och pröva olika typer av verksamheter för barn som av olika skäl står utanför den reguljära barnomsorgen och som syftar till att öka deras integrationsmöj- ligheter i samhället. har 14 projekt med detta syfte beviljats stöd med sam- manlagt ca . 3.2.2 Brottsförebyggande () har fått för av två för att driva ett brottsförebyggande projekt på lokal- planet riktat bl.a. mot skola, barnomsorg och föräldrar. 3.2.3 Drogförebyggande Regeringen ställde ur Allmänna arvsfon- den till förfogande för fördelning av stöd till ideella organisationers barn- och ungdomsprojekt som ligger i linje med den nationella handlingsplanen för alkohol- och drogförebyggande arbete. Under detta andra år av projekttiden har 63 projekt beviljats stöd varav 47 är fortsättningsprojekt. De flesta projekten inriktar sig på skolan, fri- tiden eller trafiken. 3.2.4 Familjestöd har stöd beviljats med sammanlagt ca till 21 projekt. Projekten rör dels verksamhet med syfte att utveckla stöd till barn med funktionshinder och deras familjer dels projekt som på olika sätt ska ge stöd i föräldraskapet till föräldrar under olika perioder av bar- nens uppväxttid. 3.2.5 FN:s konvention om barnets rättigheter För att underlätta att införlivas på alla nivåer i sam- hället fattade regeringen beslut om en satsning för bättre kunskaper om . får från Allmänna arvsfonden användas av olika frivilligorganisa- tioner för projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. har fördelats till 52 projekt samt till vissa gemensamma kostnader för samordningsgruppen inom informa- tionsprojektet som benämns Dags för . 3.2.6 Fritid/Idrott Stöd har lämnats till sex projekt med sammanlagt . Här kan t.ex. nämnas som fått för en programserie som syftar till att ge kunskaper om barns lika värde ur funktionshindrade barns perspektiv och öka förstå- elsen mellan barn med och utan funktionshinder. Regeringen har beslutat att avsätta ur arvsfonden för av en treårsperiod för att ge möj- ligheter för organisationer som bedriver ideell verksamhet att söka stöd för utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet för barn, ungdomar och funktionshindrade främst på lokal nivå. 3.2.7 Främlingsfientlighet har beviljats för ett projekt för att främja förståelse och tolerans hos barn och ungdom i ett samhälle präglat av mångfald. 3.2.8 (f.d. ) har fått för att tillsammans med och Ungdomar (RBU), , Ungdomar och Vuxna (FUB), (), () och , hörselskadade och språkstörda barn genomföra ett treårigt projekt om hjälpmedel och hjälp- medsförsörjning för barn med funktionshinder. Projektet skall genom- föras i och och har som mål att pröva och bygga upp en barnhjälpmedelsverksamhet där barns behov skall vara sty- rande. 3.2.9 Information/Utbildning Sammanlagt har fördelats till projekt med inriktning på information/utbildning. Några av projekten som fått stöd är Riksför- bundet Barnens rätt i samhället som i samarbete med Unga Örnar utvecklat ett filmprojekt med syfte att öka förståelsen för barns situation med stöd av FN:s konvention om barnets rättigheter, () har fått stöd för att inrätta en punktskriftsklubb för barn . () arbetar med projektet ett informations- och utbildnings- projekt. Regeringen har beslutat att avsätta sammanlagt att fördelas till ideella organisationers projekt för att motverka rökning bland barn och ungdomar. har fått regeringens uppdrag att fördela till detta ändamål. 3.2.10 Kultur Två kulturprojekt har beviljats sammanlagt . Handikapp- idrottens Samarbetsorgan (HISO) i har fått stöd till ett projekt där man vill ge möjlighet för barn med funktionshinder att prova på olika kulturaktiviteter. Föreningen 90tal Evenemang har fått stöd till att ordna en poesifestival för barn. 3.2.11 Lokaler Stöd med sammanlagt har fördelats till ny-. om- och tillbyggnad av lokaler för barnverksamhet. Sammanlagt 15 olika före- ningar och organisationer har fått denna typ av stöd. 3.2.12 för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU) har fått för att av en treårig projekttid driva en försöksverksamhet med kartläggning och metodutveckling av centralt föreningsstödjande verksamhet. 3.2.13 Utsatta barn och ungdomar Stöd med sammanlagt har fördelats till tre projekt. Ett av projekten som har beviljats stöd är Kamratföreningen Convictus pro- jekt med målgruppen socialt utsatta barn och föräldrar. 3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar 12 (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) Under har ca fördelats ur Allmänna arvsfonden genom sammanlagt 133 beslut på ansökningar avseende verk- samhet för ungdom. Dessutom har genom 4 särskilda regeringsbeslut fått sammanlagt att fördela till särskilt angivna satsningar inom ungdomsområdet. (Se nedan Ungdomars politiska delaktighet, Utsatta barn och ungdomar, Ungdomsarbete inom samt Föreningsutveckling inom ungdomsorganistionerna.) avsatte regeringen för en talang- satsning inom handikappidrotten och till utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet för fondens samtliga målgrupper. Främst avses föreningslivets idrottsverksamhet för alla barn och ung- domar på lokal nivå, bl.a. för att utveckla deras möjlighet att aktivt delta i idrottsverksamhetens planering och genomförande. Hälften av medlen, dvs. , belastar verksamhet för ungdomar och hälften verksamhet till förmån för barn samt personer med funktionshinder. En arbetsgrupp har tillsatts av statsrådet ansvarig för idrott med uppgift att bistå Arvsfondsdelegationen i beredningen av dessa frågor. Avsikten är att avsätta i denna särskilda satsning. 3.3.1 Arbete/Sysselsättning X i har fått stöd med för av projektet som bl.a. syftar till att göra till en ekologisk stadsdel samt innehåller den individu- ella gymnasiesatsningen Utmaningen med internationell kockutbild- ning som bas. 3.3.2 Brottsförebyggande Fyra projekt med syfte att förebygga brott har fått stöd med sammanlagt . () har fått stöd för tredje och för projektet mot våld som i tiden sammanfallit med idrottsrörelsens stora satsning Starta vågen, idrottens etiksatsning .