prop · GM038 · 1999-01-01 00:00:00 — Överklagandet avsåg den bristande samordningen av den planerade utbyggnaden av som berör båda länen. Regeringen beslöt att uppdra åt respektive länssty- relse att revidera länsplanerna och att samråda med innan jus- terade planer fastställdes. Båda länsplanerna är fastställda. I det följande sammanfattas länsplanernas innehåll översiktligt. Väg- verket och fick i planeringsuppdraget även särskilda uppdrag att redovisa konsekvensanalyser av länsplanerna. Effektbeskrivningen i avsnitt 4.3 baseras på dessa konsekvensanalyser. har fått i uppdrag att följa det regionala planeringsarbetet och lämna en utvärdering av hur processen för framtagandet av länsplanerna har motsvarat och regeringens krav. 4.2 Länsplanernas innehåll I och redovisning konstateras att fördelningen mellan väg- och järnvägsåtgärder i planerna fördelar sig med 25,7 mil- jarder kronor till vägtrafikåtgärder och med till järnvägsåtgärder. Fördelningen på olika typer av åtgärder framgår av tabell 4.1 nedan. Ändamål och åtgärder i länsplanerna för åren 1998 2007 Ändamål/åtgärd Mkr åren 1998 2007 Järnvägsåtgärder 3 570 Fysiska miljöåtgärder 1 842 Fysiska trafiksäkerhetsåtgärder 2 713 Bärighet, rekonstruktion, tjälsäkring 8 811 Bidrag till trafiksäkerhet och miljö 887 Bidrag till handikappanpassning 1 055 Bidrag till kollektivtrafikåtgärder 2 129 Fördelningen av medel når i stort upp till de riktlinjer om planerings- medlens fördelning som regeringen angav i direktiven för planeringen. För ändamålsområdet bidrag till handikappanpassning har fördelningen i länsplanerna inte nått upp till den av regeringen anvisade planerings- ramen på . 4.3 Effekter av åtgärderna i länsplanerna Tillgänglighet Investeringsåtgärder och förbättringsåtgärder i länsplanerna på den del av det statliga vägnätet som inte är stamvägar ger en total restidsminskning på . En förbättrad beläggningsstandard som ger kortare restider uppnås i början av planperioden genom att re- konstruktionsåtgärder ingår i länsplanerna. Vägnätets jämnhet förbättras och komforten ökar. Oskyddade trafikanters tillgänglighet ökar eftersom länsplanerna inne- fattar utbyggnad av gång- och cykelvägar. Funktionshindrades möjligheter att använda väg- och kollektivtrafik- systemet kommer att öka genom att busshållplatser, terminaler, knut- punkter i övrigt, fordon och gångvägar etc. anpassas. Effekterna hade kunnat vara större om hela den anvisade delramen hade kunnat användas för denna åtgärdstyp. Trafikhuvudmän och kommuner har emellertid inte kunnat presentera åtgärder/åtgärdspaket som fullt ut fyller upp pla- neringsramen. Detta torde bl.a. bero på att förutsättningar lämnades sent vilket medförde att arbetet med dessa åtgärder påbörjades sent under pla- neringsprocessen. Kapacitetshöjningar och förbättringsåtgärder på länsjärnvägar ger bättre förutsättningar för kollektivtrafiken, bl.a. på sträckorna hamn och , bangården i samt på Trelleborgsbanan, Staffanstorpsbanan och Bohus- banan. Flera stationer byggs om till resecentra, vilket ökar tillgänglig- heten till och attraktiviteten i kollektivtrafiksystemen. Konsekvenser för godstrafiken Framkomligheten för den tunga trafiken på vägarna ökar genom att bärigheten på vägarna höjs. Målet för andel vägar i den högsta bärighets- klassen (BK1) från förra planperioden uppnåddes . Genom åtgärderna i länsplanerna avseende åren 1998 2007 ökar längden med . Åtgärderna ligger i enlighet med direktiven huvudsakligen under planperiodens första hälft. Det innebär att BK1-an- delen på det statliga vägnätet vid utgången av uppgår till . väg med nedsatt bärighet under del av året på grund av tjällossning åtgärdas, vilket motsvarar av det berörda vägnätet. En del av den godstrafik som är aktuell för 25 tons axellast på stomjärnvägsnätet berör länsjärnvägar. I länsplanerna ingår därför åtgär- der för att öka axellasten till på flera länsjärnvägar. Åtgärderna är nödvändiga för att de positiva effekterna av bärighetsökningen på stomjärnvägsnätet skall kunna uppnås. Den andel av länsjärnvägarna som klarar en axellast på ökar från till . Efter planernas genomförande kommer av länsjärnvägarna inte att klara en axellast på och det rör sig då om sträckor som endast har godstrafik i begränsad utsträckning. Miljö Länsplanerna innehåller endast i begränsad utsträckning skattningar av miljöeffekter. De problembeskrivningar som finns i planerna är med några undantag tämligen översiktliga. Regeringens uppfattning är därför att planeringsunderlaget och kunskapen om miljösituationen i flera av- seenden måste förbättras, se vidare avsnitt 5. Med reservation för osäker- heter i underlagsmaterialet redovisas nedan några uppskattningar av miljöeffekter av länsplanerna. Åtgärder på de regionala vägarna minskar antalet personer utsatta för vägbuller över (A) med knappt 30 000 personer. Det innebär att antalet utsatta längs det nationella stamvägnätet och de regionala vägarna reduceras jämfört med . För det kommunala väg- nätet saknas kunskap om vilka åtgärder som kommer att genomföras till följd av det statsbidrag om som ingår i planerna för perioden 2002. En vägverksanalys indikerar att ca en tredjedel av ca 156 000 ut- satta kommer att kunna åtgärdas. 17 000 lägenheter som har ljudnivåer från järnvägar över (A) minst per natt får del av bullerdämpande åtgärder om man antar att samtliga län uppfyller målet med de medel som avsatts. Drygt 100 konfliktpunkter mellan vägar och vattentäkter kommer att åtgärdas . Trafiksäkerhet Som tidigare nämnts förväntas plankorsningsåtgärder på stomjärnvägar och länsjärnvägar sammantaget ge en minskning av antalet döda med 4 och av antalet skadade med 10 personer . Vägåtgärder i länspla- nerna förväntas ge 20 färre dödade och 140 färre svårt skadade vid planperiodens slut . Effekterna av det statsbidrag som kommuner kan söka för att genomföra trafiksäkerhetshöjande åtgärder på det kom- munala vägnätet har ännu inte kunnat uppskattas i flertalet län. Regional balans Länsplanerna bidrar starkt till att områden med låg tillgänglighet får en rimlig del av de totala restidsförkortningarna till följd av investeringar i vägtrafiksystemet. av de väg som åtgärdas i länsplanerna ligger i områden med låg tillgänglighet, där väginvesteringar bedöms ge stor eller medelstor potential för jämnare regional fördelning. Effekten av bärighetshöjningar blir större i områden med låg tillgänglighet eftersom avstängningarna och begränsningar varar i sådana områden. 5 Regeringens överväganden Denna första planeringsomgång med ett nytt regionalt planeringssystem har på ett tillfredsställande sätt kunnat kombinera ett ökat regionalt an- svarstagande med de övergripande mål som riksdag och regering har satt upp för planeringsmedlens användning. Kommande utvärderingar och årliga rapporter om planernas genomförande kommer att bilda underlag för regeringens och fortsatta uppföljning. Regeringen kan konstatera att de uppsatta målen för planeringen i huvudsak har kunnat uppfyllas. Den förnyade planeringsprocessen har trots tidspress och nya arbetsformer kunnat leda fram till långtidsplaner som motsvarar de förväntade effekterna. Åtgärderna i planerna kommer att förbättra trafiksäkerheten, transportsystemets funktion både vad gäller persontrafik och godstrafik som belastningarna på miljön be- gränsas. är det viktigt att uppmärksamma möjligheter till ytterligare förbättringar. Avsättningar i länsplanerna till bidrag till åtgärder för ökad tillgänglig- het för funktionshindrade i kollektivtrafiken når inte upp till de som beslutat om. Regeringen bedömer att fler angelägna åtgärder för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kol- lektivtrafiken än de som tagits upp i länsplanerna kommer att kunna pre- senteras när trafikhuvudmän och kommuner genomfört inventeringar och detaljerat planeringsarbete. Det är därför ännu för tidigt att dra slutsatsen att den av angivna planeringsramen för detta åtgärdsområde inte kommer att kunna tas i anspråk. Regeringen kommer noggrant att följa utvecklingen för åtgärdsområdet i budgetarbetet och i trafikverkens och länens årliga avrapportering av länsplanerna. Generellt gäller att kunskapen om omfattningen av många mil- jöproblem kopplade till transportsektorn behöver utvecklas. Detta gäller inte minst på lokal och regional nivå där länsstyrelsernas nya ansvar i planeringsomgången satt fokus på att det ofta saknas överblick över mil- jöproblemen, resursbehovets omfattning samt hur konkreta åtgärder skall prioriteras. Några exempel är att det inte finns någon bestämd målbild att relatera åtgärder för skydd av vattentäkter till, att omfattningen av natur- resursanvändningen och till följd av planerna är oklar och att uppgifter om bullerproblem längs det regionala och kommunala vägnätet är osäkra. För att de resurser som finns skall kunna användas på ett bra sätt är det angeläget att planeringsunderlaget, effektbeskrivningarna och problembeskrivningarna förbättras. Ett genomgående intryck är dock att insatser görs för att förbättra kunskapsunderlaget. Till stöd för arbetet med att inventera och värdera behoven pågår också metodutveckling på flera områden, t.ex. vad gäller beskrivning av intrångseffekter. Rege- ringen föreslår i proposition 1997/98:145 Svenska miljömål Miljöpoli- tik för ett hållbart ett uppdrag till länsstyrelserna att anpassa och konkretisera de nationella miljökvalitetsmålen på lokal och regional nivå och i samhällsplaneringen. Det bör också kunna bidra till underlaget. En bättre nulägesbild kan ge en uppfattning om var förändringar kan vara mest effektiva och bidra till ytterligare måluppfyllelse. En sådan beskrivning har endast översiktligt gjorts för miljöanknutna åtgär- der för vägtrafiken. Vidare har översiktligt studerat hur ram- fördelningen skulle kunna förändras för en bättre måluppfyllelse. Studier av denna typ kommer att vidareutvecklas i nästa planeringsomgång. Det finns också behov av att vidareutveckla användningen av strategiska miljöbedömningar i den kommande planeringsomgången. Effekterna på trafiksäkerheten av länsplanerna har ännu inte kunnat analyseras. bör därför och inom ramen för arbetet med det kommande tioåriga trafiksäkerhets- och miljöprogrammet fördjupa dessa studier. Utvärderingar av den genomförda planeringsomgången genomförs av , länen och . Dessutom har haft i uppdrag att kontinuerligt följa det regionala planeringsarbetet och lämna en utvärde- ring av hur processen för framtagandet av länsplanerna har motsvarat och regeringens krav. Uppdraget skall avrapporteras . Dessa utvärderingar kommer att bli ett viktigt underlag för uppläggningen av nästa planeringsomgång avseende åren 2002 2011. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:8 Investeringsplaner för trafikens infrastruktur.