prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt beslut från om riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst skall public service-företagen, inkl. dotterbolag, under till- ståndsperioden finansieras i huvudsak med TV- avgifter som anvisar från rundradio- rörelsens resultatkonto (rundradiokontot) (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Även för radio och TV skall delvis finansieras med avgiftsmedel. Riksdagsbeslutet innebär vidare att medelstilldelningen till public service-företagen, liksom tidigare, skall värdesäkras enligt ett sär- skilt kompensationsindex. De tre programföretagen har lämnat redovisningar av hur public service-uppdraget uppfyllts. Redovisningarna gäller och utgår från till- ståndsvillkor, anslagsvillkor och i förekommande fall företagens egna måldokument. Syftet med dessa redovisningar är bl.a. att ge statsmakterna underlag inför kommande tillståndsperioder, skärpa företagens fokus på hur uppdraget upp- fyllts samt att ge allmänheten information om hur TV-avgiftsmedlen används och på så sätt stimulera till offentlig debatt. Regeringen kon- staterar att de tre företagen nu inlett en viktig utvecklingsprocess med att utforma en redovis- ning av hur uppdraget att producera och sända radio och television i allmänhetens tjänst genom- förs. Redovisningarna kommer att bli särskilt intressanta längre fram när större möjligheter finns till jämförelser . Regeringen bedömer att dessa årliga redovis- ningar kommer att utgöra ett viktigt underlag inför den kommande beredningen av public service-uppdraget för nästa tillståndsperiod. och TV har i uppdrag att göra en bedömning av om företagens redovisningar ger statsmakterna och allmänheten tillräckligt underlag. Nämnden har i sitt beslut funnit att rapporterna som helhet är väl genomförda och att de väsentligen (SVT och SR) eller till stor del (UR) tillgodoser angiv- na syften. Nämnden har dock pekat på vissa punkter där den anser att det finns behov av kompletteringar och förtydliganden i kommande rapporter från företagen. Nämnden efterlyser bl.a. public service-före- tagens närmare definitioner av de olika program- kategorier som redovisas när det gäller utbudet i radio och TV. De tre företagen bör enligt nämn- den försöka arbeta vidare för att åstadkomma flera olika indikatorer på kvalitet i verksamheten, utöver sådana indikatorer som belyser publikens värderingar av utbudet. beslutade regeringen att SVT får inleda sändningar via satellit med syfte att nå allmänheten i . SVT får också starta sändningar i nya programkanaler i enlighet med de planer som företaget redovisat i budget- underlaget för . I samband med beslutet aviserade regeringen en omfattande satsning på radio och TV i allmänhetens tjänst som innebär att SVT och SR får ett särskilt medelstillskott 2001 (se nedan). UR:s sändningstillstånd upphör att gälla vid utgången av . Regeringen har föreslagit att tillståndet för UR att sända ljudradio och TV skall förlängas tills frågan om UR:s framtid är avgjord (prop. 1997/98:184). Distansutbild- ningskommitténs betänkande (SOU 1997:148) bereds inom . UR skall dock kunna fortsätta med program- verksamheten som tidigare tills kommitténs förslag är färdigberett. Enligt förslaget får rege- ringen förlänga sändningstillståndet till dess att frågan om UR:s framtid är bestämd och even- tuella förslag har genomförts. beslutade att ansvaret för förvaltningen av avgiftsmedlen skall överföras från SVT till Radiotjänst i () (prop. 1996/97:165, bet. 1997/98:KrU2, rskr. 1997/98:26). Regeringen har träffat ett avtal med RIKAB om förvaltningen av avgiftsmedlen, motsvarande det avtal som tidi- gare har gällt för SVT. Medelsberäkning för Tabell 12.10 Ordinarie medelstilldelning Miljoner kronor prisläge enligt kompensationsindex 3 087,6 1 767,3 242,7 Totalt 5 097,6 Radio 38,8 Tabell 12.11 Särskilda medel Miljoner kronor prisläge enligt kompensationsindex 63 Regeringens förslag om medelsanvisning till SVT, SR, UR och Radio tar sin utgångs- punkt i de riktlinjer som beslutades av i samband med behandlingen av pro- positionen En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997 2001 (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). är i den besparingsperiod som gällt för public service-företagen 1998. beslut innebar att de resurser som anvisas programföretagen skulle vara lägre i fasta priser än enligt beslut för . Detta har skett genom en jämn minskning av anslagsnivån under de aktu- ella åren. Sammanlagt har medelstilldelningen till programföretagen minskats med ca (prisläge) 1998. tilldelades de tre public service- företagen totalt 4 (prisläge enligt kompensationsindex). Det senast kända kompensationsindex gäller (3,), varför medelstilldelningen för skall ske prisläge. Regeringen föreslår därför en total medelstilldelning för på 5 (prisläge enligt kompensationsindex). Fördelningsnyckeln mellan SVT, SR och UR ändrades senast genom beslut om medelstilldelning för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten för . Den bör behållas oförändrad även . Program- företagen bör även i fortsättningen i samförstånd kunna justera fördelningen om bolagen exem- pelvis kommer överens om att omfördela ansvaret för vissa gemensamma funktioner. Regeringen föreslår att de samlade medlen för , enligt fördelningsnyckeln, fördelas med 3 (60,) till SVT, 1 (34,) till SR och (4,) till UR. I enlig- het med beslut om riktlinjer för public service-verksamheten skall även Radio medelstilldelning i fortsättningen räknas upp med kompensationsindex. tilldelades Radio (prisläge). Regeringen föreslår att (prisläge enligt kompensationsindex) skall tilldelas Radio för . och TV skall enligt beslut om riktlinjer för public service-verksamheten, liksom tidigare, delvis finansieras med medel från rundradiokontot och delvis över statsbudgeten. skall tilldelas för (se utg.omr.1, anslag E5). skall anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Särskilda medel för förnyelse Regeringen aviserade en om- fattande satsning på en radio och TV i allmänhe- tens tjänst i syfte att stärka mångfalden på mediemarknaden. Satsningen innebär bl.a. att SVT får möjlighet att starta nya programkanaler samt att sända via satellit. Ny teknik medför möjligheter till ett ökat utbud av radio och television, liksom andra former av kommunikation. Detta är en positiv utveckling. Flera informationskällor skapar för- utsättningar för en mångfald av röster och ett brett utbud. Det finns emellertid en risk att stora orättvisor kan uppstå mellan dem som har kun- skaper om och tillgång till den nya tekniken och dem som av olika skäl står utanför. Ett ständigt föränderligt informationssamhälle kräver aktiva och upplysta medborgare. Public service-före- tagen har unika förutsättningar att vidareutveckla radions och televisionens möjligheter att bilda ett gemensamt rum där frågor som är relevanta för alla i tas upp. Det finns flera skäl till att public service-verk- samheten har en viktig roll vid introduktionen av ny teknik på radio- och TV-området. Bland annat är en i public service-uppdraget att programmen skall vara tillgängliga för alla. Det är därför av stor vikt att public service-före- tagen ges möjligheter att befinna sig långt framme när det gäller den nya tekniken. Det är också viktigt att den goda kvalitet som länge präglat public service-radion och televisio- nen vidmakthålls även med ny teknik. Det är därför nödvändigt att program- företagen ges goda förutsättningar att utveckla programutbudet och skapa nya programformer samt att göra detta utbud tillgängligt för hela den svenska publiken, bl.a. i de nya programkanaler som regeringen har givit tillstånd för. Övergången till en ny teknik för såväl pro- duktion som distribution av radio och TV kommer att medföra ökade kostnader för public service-företagen. En del av dessa kostnads- ökningar skall inrymmas inom ramen för företa- gens ordinarie medelstilldelning. Den digitala tekniken medför sannolikt att en effektivisering i företagen blir möjlig. Därutöver behövs ett medelstillskott för bl.a. parallellsändningar med såväl analog som digital teknik. Regeringen föreslår att SVT och SR tilldelas särskilda medel ur rundradiokontot om (prisläge enligt kom- pensationsindex) för åren 1999 2001. Medlen skall fördelas med , och . Medelstilldelningen till SVT och SR för kommer därmed att öka med . Förslaget avser såväl satsningar på ny distributionsteknik som möjligheter att vidareutveckla programformer och starta nya programkanaler. Medlen skall fördelas till SVT och till SR. De särskilda medel som regeringen föreslår skall göras tillgängliga skall särredovisas i företagens redovisning till statsmakterna om medelsanvändningen. I övrigt gäller regeringens årliga beslut om anslagsvillkor för SVT och SR. Särskilda medel för kvalificerad produktion av TV- program fattade beslut om tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). I beslutet ingår att SVT fr.o.m. skall få ett nytt årligt stöd ur rundradiokontot på (prisläge enligt kompensationsindex) för särskilt kvalificerad programproduktion av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. Medelsbehovet uppgår till . Regeringen har beslutat om utbetalning av dessa medel . Regeringen föreslår mot bakgrund av ovan- stående att medelstilldelningen till SVT för ökas med (prisläge enligt kompensationsindex). Syftet med regeringens satsning är att SVT:s ambitionsnivå för produktion av kvalitetspro- gram höjs. Regeringen utgår därför från att SVT inte avser att minska de ordinarie resurserna för kostnadskrävande kvalitetsproduktion utan att medelsförstärkningen innebär att SVT kan höja ambitionsnivån då det gäller produktionen av kvalitetsprogram (se även 1997/98:KrU5y). Public service-företagens kulturpolitiska ansvar innebär bl.a. en strävan efter en hög nivå av frilansmedverkan och utläggning av produk- tionsuppdrag. I SVT:s sändningstillstånd för perioden 2001 föreskrivs att företaget skall öka omfattningen av utomståendes medverkan och öka antalet utläggningar av produktionsuppdrag, sam- produktioner och inköp av färdiga program producerade av personer bosatta i . SVT har en central ställning när det gäller att som uppdragsgivare utnyttja den breda kompetens och mångfald av kreativa insatser som finns inom den fristående produktionsindustrin. De särskilda medlen för programproduktion skall därför till sina väsentligaste delar användas till att ytterligare skapa förutsättningar för utläggningar av produktionsuppdrag samt för samarbetspro- jekt med fria filmare och producenter. Detta innebär att satsningen kommer att vara viktig även för branschen för film- och TV-produktion. De medel som regeringen föreslår skall göras tillgängliga skall särredovisas i SVT:s årliga redo- visning till statsmakterna om medelsanvänd- ningen. I övrigt gäller regeringens årliga beslut om anslagsvillkor för SVT. Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: En avgörande faktor för behållningen på rundradiokontot är utvecklingen av det särskilda kompensations- indexet för public service-företagen. Därutöver påverkas intäkterna på kontot bl.a. av utveck- lingen av antalet TV-avgiftsbetalare samt storle- ken på TV-avgiften. Det är viktigt att rundradio- kontots resultat upprätthålls positivt för att medelstilldelningen till public service-företagen skall säkras på lång sikt. Antalet registrerade TV-avgifter hos Radio- tjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 359 000 stycken. Betalningseffek- tiviteten definierad som det totala antalet inbe- talningar i förhållande till fakturerade TV-avgif- ter har 1996 legat relativt stabilt på . Rundradiorörelsens resultat för uppgår till -45,, vilket är en försämring med jämfört med . Det ackumulerade resulta- tet på rundradiokontot uppgick vid utgången av till . Vid beräkningarna har regeringen utgått från att kompensationsindex inte kommer att öka med och att antalet avgiftsbetalare blir oförändrat drygt 3,3 miljoner. skall i enlighet med riks- dagsbeslut tillföra rundradiokontot (prisläge) t.o.m. mars månad . faller en viktig intäkt bort från rundradiokontot, vilket kommer att tas med i beräkningarna närmast kommande år. är TV-avgiften eller per tremånadersperiod. SVT har föreslagit en höjning av TV-avgiften med för . Regeringen föreslår att TV-avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att rege- ringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med SVT, inhämta ytterligare upplys- ningar i ärendet. Förslaget till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2 Lagtext. Lag- förslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagänd- ringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. 12.7 Vissa frågor avseende Regeringens förslag: Den del av AB:s verksamhet som inte är konkurrensutsatt skall även fortsättningsvis bedrivas med skälig lön- samhet. Det gäller utsändning av program för företag som erhållit tillstånd att sända ljudradio eller television i enlighet med 2 kap. 2 § första stycket i radio- och TV-lagen, och som i de till- ståndsvillkor som tillståndet är förenat med är hänvisade att köpa utsändningstjänster från . Skälen för regeringens förslag: () bildades efter beslut i (prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). Tera- coms huvuduppgifter är utsändning av radio och TV. Bolagets verksamhet har dominerats av utsändningar från public service-företagen (, och ) samt (publ) (TV4). Andra uppdragsgivare är den privata lokalradion och närradioföreningar. Ett skifte från analog till digital utsändningsteknik har på- börjats. I propositionen med förslag till bildande av redovisades ett antal förutsättningar för bolagets verksamhet. Regeringen föreslog att den del av verksamhet som avser utsänd- ning av program för de företag som erhållit kon- cession enligt 5 § radiolagen (1966:755) skall bedrivas med skälig lönsamhet. Avsikten med förslaget var att reglera förutsättningar att ta betalt från de programföretag (public service-företagen och TV4) som genom kon- cessionsavtal med staten fick rätt att sända riks- täckande radio och TV i marknätet. I koncessionsavtalet ingick att utsändningstjänster skulle köpas från . Prissättningen för utsändningstjänster ansågs därför inte kunna bygga på konkurrens med andra jämför- bara utsändningstjänster och därmed begränsa- des möjligheten att ange ett marknadspris. Före- dragande statsråd fann det naturligt att ställa ett effektivitets- och produktionskrav på det nya företaget. Vidare anfördes att med tanke på de särskilda villkor som gäller för utsändningsverk- samhetens självkostnadsprissättning direktav- kastningskrav endast borde riktas mot den del av verksamheten som är konkurrensutsatt. Radiolagen har numera ersatts av radio- och TV-lagen (1996:844), som trädde i kraft . motsvaras 5 § radio- lagen av 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV- lagen, vilket innebär att regeringen meddelar till- stånd att sända TV-program och rikstäckande ljudradioprogram i marknätet. fattade regeringen beslut om att digitala TV-sändningar skall inledas i fem områden. Sändningarna kommer att kunna nå mer än halva befolkning. beslutade regeringen att ge elva program- företag public service-företagen, TV4 och ytterligare åtta företag tillstånd att sända digital TV. Tillstånden är förenade med villkor. I till- ståndsvillkoren för de digitala sändningarna ställs emellertid inte krav på att programföretagen skall köpa utsändningstjänster från . De delar av verksamhet som avser utsändningstjänster för företag som på grund av villkor i sändningstillståndet är skyldiga att anlita bör liksom nu bedrivas med skälig lön- samhet. Mot bakgrund av den beskrivna utveck- lingen bör den verksamhet som skall bedrivas med skälig lönsamhet avse utsändning av program för företag som erhållit tillstånd att sända ljudradio eller television i enlighet med 2 kap. 2 § första stycket i radio- och TV-lagen, och som i de tillståndsvillkor som tillståndet är för- enat med är hänvisade att köpa utsänd- ningstjänster från . Lönsamhet för den icke konkurrensutsatta verksamheten definieras som att intäkter för denna del av verksamheten skall täcka driftskostnader, avskrivningar, risker för haveri i anläggningarna och kostnader för bered- skapsåtgärder. Intäkterna skall vidare täcka forsknings- och utvecklingsinsatser samt andra insatser som kan behövas för att säkerställa att bolaget kan tillhandahålla radio- och TV-tjänster även på . Till detta lönsamhetskrav för den icke konkurrensutsatta verksamheten skall därutöver även ägarens (statens) avkastningskrav ställas, dvs. den förräntning av kapital som ägaren fastställer. Avkastningskrav framgår av ägardirektiv till bolaget. Regeringen har inte för avsikt att ställa utdelningskrav på den icke konkurrensutsatta delen av verksam- het. För den konkurrensutsatta delen av verksamhet skall ägarens krav följa de riktlinjer som finns för hur verksamheten vid statliga kon- kurrensutsatta bolag skall bedrivas (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302), bl.a. med krav på effektivitet, av- kastning på det kapital företaget använder och strukturanpassning. För den konkurrensutsatta delen av verksamhet ställs även fort- sättningsvis krav på avkastning och utdelning, vilket kommer att framgå av ägardirektiven (jfr prop. 1991/92:140 s. 88 ff). Utdelningen tillförs det s.k. rundradiokontot. 13.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till forskning inom kulturområdet. Medlen beräknas under två anslag: Forsknings- och utvecklingsin- satser inom kulturområdet samt Forskning och dokumentation om medieutvecklingen. 13.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 42,3 37,8 42,3 37,1 37,1 40,4 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Bidraget till () har resulte- rat i en kartläggning av sektorsforskningen. Kartläggningen utgör ett första led i arbetet med uppbyggnaden och utvecklingen av sektors- forskningen inom kulturområdet. Nordicom- har färdigställt skriften MedieSverige 1997 samt erbjudit en omfattande informationsservice inom sitt område. Förändringar Inga större förändringar har genomförts. Prioriteringar I avvaktan på Humanistisk-samhällsvetenskap- liga forskningsrådets redovisning av uppdraget ligger den inriktning som fastslogs i propositio- nen om forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU03, rskr. 1996/97:99) fast. 13.3 Resultatbedömning Verksamhetsområdet behandlades i propositionen om forskning och samhälle. Där redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida insatserna inom forskningsområdet. Anslagen är värdefulla för kunskapen kring och utvecklingen av kultur- och mediesektorer- nas verksamhet. Tillståndet och utvecklingen inom området De utgifter som belastar anslagen är medel för dels verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn och dels forskning och dokumentation om medieutvecklingen. Medlen inom verksamhetsområdet används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (, Statens konst- museer, , och Stiftelsen ), , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsom- råden. Vidare belastas anslaget med del av kost- naderna för grundforskning vid . Medel används även för att utarbeta mediestatistik m.m. vid den svenska avdelningen av Nordiska dokumentationscentralen för mass- kommunikationsforskning (Nordicom). Myndigheterna som får bidrag för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har haft i uppdrag av regeringen att tydliggöra gränsdragningen mellan forsknings- verksamhet och annan verksamhet som myndig- heterna bedriver. Gränsdragningen mellan vad som är insamlings-, dokumentations-, utred- nings-, och publiceringsverksamhet har varit särskilt otydlig hos museerna. Redovisningen har överlag blivit bättre även om det krävs ytterligare arbete för att förtydliga gränsdrag- ningen mellan forskning och annan verksamhet. Myndigheterna har fortsatt arbetet med att öka forskningsinformationen till både verk- samma inom kultur- och utbildningssektorerna och allmänheten. Det finns ett väl utvecklat samarbete mellan universitet, högskolor och de myndigheter som disponerar medel för forsknings- och utveck- lingsinsatser inom kulturområdet. Det gäller sär- skilt för den ämnesspecifika forskningen. Det kan också nämnas att flera av myndigheternas forskare undervisar på universitetens grund- och forskarutbildning. De viktigaste statliga insatserna inom området Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings- rådet har i uppdrag av regeringen att i samverkan med berörda myndigheter och institutioner utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kultur- området. beslutade att Nordicom skall ges i uppdrag att svara för grundläggande dokumentation av ägarförhållan- den i svenska massmedier (prop. 1997/98:77, bet. 1997/98:KU28, rskr. 1997/98:207). Beslutet innebär att Nordicom skall ges ett resurstillskott för uppdraget att ansvara för den databas som Nordicom byggt upp i samarbete med Rådet för mångfald inom massmedierna. Effekter av de statliga insatserna Forskning som normalt inte får stöd av forsk- ningsråden har kunnat genomföras. Gräns- dragningen mellan forskningsverksamhet och annan verksamhet har förtydligats hos myndig- heterna. Forskningsresultaten har inneburit såväl kontakter mellan myndigheterna som med universitet och bildningsorganisationer. På vissa museer märks en ökad användning av forsk- ningsresultat i t.ex. utställningsverksamheten. Myndigheternas forskningsresultat har även återförts till verksamheten och på olika sätt kom- mit allmänheten till godo. Forskningsresultaten är viktiga även i det internationella utbytet och flera av myndighe- terna ingår på olika sätt i ett internationellt forskningssamarbete. Regeringens slutsatser Förhållandena inom verksamhetsområdet har inte förändrats väsentligt. Regeringen bedömer att anslagen är värdefulla för kunskapen kring och utvecklingen av kultur- och medieområdets verksamhet. I avvaktan på Humanistisk-sam- hällsvetenskapliga forskningsrådets redovisning av uppdraget att utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforsk- ningen inom kulturområdet ligger den inriktning som fastslogs i propositionen om forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU03, rskr. 1996/97:99) fast. Mot bakgrund av tillgäng- lig information drar regeringen slutsatsen att insatserna på området varit ändamålsenliga. In- riktningen på verksamheten bör därför behållas. 13.4 Anslag J1 Forsknings- och utvecklings- insatser inom kulturområdet Tabell 13.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 41 037 1999 Förslag 35 871 2000 Beräknat 35 863 2001 Beräknat 39 080 Under anslaget anvisas medel för verksamhets- forskning och utvecklingsarbete inom kultur- sektorn. Medlen utnyttjas för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (fördelar medel till , Statens konstmuseer, , och Stiftelsen ) , Riks- antikvarieämbetets och Språk- och folkminnes- institutets ansvarsområden. Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna för grund- forskning vid . En jämförelse mellan budget och utfall visar ett anslagssparande på . Prognosen för anslagsbelastningen under inne- varande budgetår visar på ett anslagssparande på . Delar av beloppet är intecknat och avser beslutade men ej utbetalade bidrag till fleråriga projekt. Anslagssparandet förklaras även av att i vissa projekt ligger tyngdpunkten på bearbetningen i projektets slutfas. Regeringens överväganden Resultatinformation har initierat eller gett bidrag till olika forskningsprojekt om bl.a. kulturens utvecklingsroll, barns och ungdomars fritids- och kulturvanor samt hembygdsföre- ningen som traditionsbärare.