prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — I betänkandet Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (SOU 1998:104) ges förslag till nya och ändrade bestämmelser om rehabilitering i 22 kapitlet lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). I förslagen preciseras framför allt arbetsgivarnas ansvar för rehabiliteringsinsatser för anställda. Utredningen föreslår också att arbetsgivarna ska få upp till halva kostnaden för rehabilitering betald genom ersättning från den allmänna sjukförsäkringen. En särskild utredare har på regeringens upp- drag bl.a. analyserat de senaste årens förändringar i arbetsskadeförsäkringen i syfte att se över frågan om försäkringen ger en tillfredsställande trygghet för den som drabbas av arbetsskada. I utredningsbetänkandet som överlämnades till re- geringen , hävdar utredaren att ar- betsskadeförsäkringen inte ger en tillfreds- ställande trygghet för den som skadar sig i arbetet. Utredaren föreslog en rad åtgärder och konstaterade bl.a. att det behövs centrala åtgärder för att förbättra handläggningen och få den säkrare och snabbare. Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds i . I syfte att göra statens inkomster och utgifter mer överskådliga samt bidra till att stärka bud- getprocessen har användningen av bruttoredovisning på statsbudgeten ökat. Bruttoredovisning införs nu även för arbetsska- deförsäkringen. Därför kommer arbetsskadeför- säkringen att finansieras från ett anslag på stats- budgeten och arbetsskadefonden att avvecklas . gäller reforme- rade regler för administrationen inom socialför- säkringen. RFV:s roll har tydliggjorts gentemot de allmänna försäkringskassorna. Försäkrings- kassornas uppgifter och ansvar har på ett lik- nande sätt klart definierats. Mot bakgrund av den ansträngda situationen inom försäkringskassorna tillfördes . Regeringen aviserade vårproposition att socialförsäkringens administ- ration bör tillföras ytterligare under . De extra medlen för disponeras under anslaget A1 Sjuk- penning och rehabilitering, m.m., anslagsposten rehabilitering och ställs till försäkringskassornas och RFV:s förfogande. 11.3.3 Effekter av de statliga insatserna Genom regeringsbeslut fick RFV i uppdrag att följa upp effekterna av de nya krite- rierna för rätt till sjukpenning och förtidspen- sion, som trädde i kraft . Av de granskningar som gjorts framkommer att av de inrapporterade avslagen i sjukpen- ningärenden, och av avslagen i för- tidspensions- eller sjukbidragsärenden, sannolikt har föranletts av de nya reglerna. Erfarenheter från bl.a. ohälsouppföljningarna visar emellertid att det finns en tendens till att inte skilja på för- ändringen av reglerna från resp. . Eftersom regelföränd- ringarna vid dessa båda tidpunkter utgör två steg på vägen mot en medicinsk renodling av sjukför- säkringen kan det vara svårt att särskilja vilken regel eller regelförändring som ligger till grund för beslutet i det enskilda ärendet. Vad man kan konstatera är att de nya reglerna sammantaget har haft en åtstramande effekt på tillämpningen, framförallt i sjukpenningärenden. RFV fick i regleringsbrevet för i upp- drag att löpande redovisa uppgifter om utveck- lingen av antalet ersättningsärenden inom för- tidspensionsområdet där det funnits särskilda skäl att vid bedömning av arbetsförmågans ned- sättning beakta andra kriterier än de rent medi- cinska. Mot bakgrund av uppdraget har RFV gjort en uppföljning av 96 ärenden där försäk- ringskassan fattat beslut om att bevilja den försäkrade förtidspension/sjukbidrag med stöd av särskilda skäl. Resultatet av uppfölj- ningen visar enligt RFV att kassan i en tredjedel av ärendena borde ha beviljat den sökta för- månen efter huvudregeln, dvs. särskilda skäl hade inte behövts tillämpas i dessa ärenden. Vidare borde kassan i en femtedel av ärendena ha av- slagit den försäkrades ansökan i stället för att be- vilja pension med stöd av särskilda skäl. Slutsat- sen är enligt RFV att regeln om särskilda skäl är svårtolkad och att den därför inte fungerar på det sätt som lagstiftaren avsett. I samband med att sjuklöneperioden förläng- des från 14 fr.o.m. uppstod en tvist i frågan om den högre avtals- reglerade ersättningen, som betalas under dag 15 till dag 28 i sjukperioder, skulle kunna betalas ut även i fortsättningen. för Arbetsmarknadsförsäkringar och Arbetsdom- stolen fann att rätt till ersättning från avtals- sjukförsäkringen respektive kollektivavtalet inte förelåg under den utsträckta sjuklöneperioden. Detta innebar att den totala ersättningen till en anställd sänktes under den förlängda sjuklönepe- rioden. Återgången av sjuklöneperioden fr.o.m. har neutraliserat dessa effekter på ersättningen. De höjda ersättningsnivåerna för bl.a. sjuk- penning, sjuklön, rehabiliteringspenning och närståendepenning har lett till förbättrad standardtrygghet och ersättning relaterad till inkomstbortfall. Regeringen har i regleringsbrevet för budget- angett nya villkor för samverkan inom rehabiliteringsområdet. (), Arbetarskyddsstyrelsen, RFV och So- cialstyrelsen har som gemensamt mål att genom att främja samverkan inom rehabilite- ringsområdet uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser i syfte att underlätta för den enskilde att försörja sig genom eget arbete. har huvudansvaret för utvärdering av effekterna av samverkan inom rehabiliteringsområdet. Resultatredovisning skall göras löpande varje halvår med början . Vidare skall RFV i samverkan med AMS, och Arbetarskyddsstyrelsen utveckla program för gemensamma utbildningsinsatser såvitt avser samverkan inom rehabiliteringsområdet. Social- försäkringsutskottet har i betänkande (1997/98:SfU1), påpekat att regeringen bör åter- komma till med en redovisning av det inledande årets samverkansarbete. Socialstyrel- sens lägesrapport från Samverkan inom rehabiliteringsområdet (uppföljning av proposition 1996/97:63 "FRISAM") visar bl.a. att det är i mindre kommuner och glesbygdskom- muner och inte i storstäder man samverkar, att samverkan främst sker på operativ nivå mellan handläggare samt att den politiska styrningen inte ökar vid samverkan eftersom politikerna inte anses ha intresse av att samverka. påpekar i rapporten att det är för tidigt att utvärdera av effekterna av genomförda insatser. Enligt RFV:s uppfattning har försäkrings- kassornas satsningar på kvalitetsarbete gett vissa effekter vilket synliggjorts vid ohälsouppföljningarna. Av de granskningar som gjorts inom t.ex. sjukpenningen framgår det att kunde rätten till sjukpenning inte bedömas p.g.a. bristande beslutsunderlag i av ärendena. var mot- svarande siffra och . Uppföljning av beslutsärenden med hjälp av Qben-metoden har också inneburit att styckkostnaderna per utbetalning har ökat . Enligt RFV kan dock en viss ökning av styckkostnaderna accepteras, eftersom det krävs tid för att lära sig arbeta på annat sätt med rätt metodik. Efter etablerings- perioden bör emellertid styckkostnaden åter närma sig tidigare nivåer. Projektet startades för att samordna arbetet med att minimera risken för fel, missbruk eller fusk i socialförsäkringen. Pro- jektmedel har fördelats till försäkringskassorna för insatser på följande områden: kvalitetssäk- ring/kvalitetskontroll, etik och moral, heder och samvete, förvaltningslag/sekretesslag samt miss- bruk och fusk. Med anledning av att stora delar av arbetet har kommit igång först , är det svårt att redovisa resultat och effek- ter av projektet. Inom området missbruk och fusk visar de försäkringskassor som utvecklat samarbetet mellan myndigheter de bästa resultaten. Ett särskilt insatsområde för det fortsatta projektarbetet är att finna bättre redovisningsmetoder för resultat och effekter. Mot bakgrund av beslut om rikt- linjer för en reformering av reglerna om ersätt- ning vid medicinskt grundad arbetsoförmåga, bereds inom en mer detaljerad utformning av hela förtidspen- sionssystemet (prop. 1997/98:111 bet. 1997/98:SfU11, rskr. 1997/98:237). Tre delom- råden berörs: nuvarande förtidspension, nu- varande sjukbidrag och beräkning av sjukpenning, dvs. sjukpenninggrundande inkomst (SGI). har tillsammans med RFV bedrivit ett arbete med att utveckla målen för verksamheten samt mått och indikatorer på mål- uppfyllelse, liksom produktivitet och effektivitet i verksamheten. När arbetsskadefonden avvecklas och arbets- skadeförsäkringen förs upp som ett anslag under utgiftsområde 10 kan den ackumulerade skulden i fonden elimineras utan statsfinansiella konsek- venser. Regeringen avser, trots att arbetsskade- fonden avvecklas, i samband med budget- propositionen redovisa inkomster, utgifter och ackumulerad skuld för arbetsskadeförsäkringen. 11.3.4 Regeringens slutsatser Regeringen ser allvarligt på vad RFV redovisat i fråga om handläggningen av försäkringarna och bedömer att det behövs åtgärder för att komma till rätta med detta. Regeringen förutsätter att RFV:s arbete med att utveckla kvalitets- säkringsinstrument påskyndas. Motsvarande problem har också redovisats när det gäller handläggningen av och beslut i arbets- skadeärenden. Regeringen bedömer att det krävs åtgärder för att förbättra och säkerställa kvalite- ten i dessa avseenden. Även här förutsätter rege- ringen att RFV påskyndar arbetet med kvalitets- säkringsinstrument. Vidare finns frågan om kvalitet med i regeringens pågående beredning av betänkande. Den bristande kvaliteten innebär bl.a. en risk för felaktigt utbetalda ersättningar. Regeringen delar därför bedömningen att de samlade försäkringskostnaderna kunde varit lägre om i högre utsträckning tillämpat regelverket i enlighet med lagstiftarens inten- tioner. Regeringen följer därför utvecklingen noga. Det som förts fram från RFV vad gäller för- säkringskassans handläggning av den arbetslivs- inriktade rehabiliteringen kan till viss del för- av de neddragningar som gjorts av de administrativa resurserna med personalminsk- ning och omorganisation som följd. Socialför- säkringsadministrationen har tillförts engångsvis genom omfördel- ning inom utgiftsområdet. Ytterligare 225 miljo- ner kronor tillförs engångsvis , vilket innebär ökade resurser för rehabiliteringsarbetet och för kompetenshöjning av personal. Med denna åtgärd bedömer regeringen att det till viss del finns möjligheter att komma till rätta med bristerna. Vad i övrigt gäller den bristfälliga tillämp- ningen av lagstiftningen inom rehabiliterings- området som konstaterats i de aktuella rappor- terna kommer den att föranleda ytterligare åt- gärder från regeringens sida. ter och utredningar bör enligt regeringens be- dömning ge tillräckligt underlag för att ett samlat grepp skall kunna tas på hela rehabiliterings- området. Regeringen återkommer till i denna fråga. Försäkringskassorna redovisar försämrade resultat på en rad områden. För att regeringen skall kunna följa och utvärdera verk- samheten på ett riktigt sätt krävs tillförlitliga mät- och analysmetoder. Det föreligger inom de flesta ärendeslag stor variation mellan försäk- ringskassorna när det gäller kostnader, kvalitet och handläggningstider. För att kunna dra slut- satser om vilka åtgärder som behövs för att för- bättra resultaten krävs tydliga orsakssamband. RFV bör utveckla och förbättra resultatinfor- mationen inför årsredovisningen för . Regeringen har i samband med reglerings- brevet för tydliggjort rollfördelningen inom socialförsäkringens administration genom att formulera riktade verksamhetsmål till RFV och de allmänna försäkringskassorna. Viktiga uppgifter för verket som lyfts fram är att rollen som tillsynsmyndighet för de allmänna försäk- ringskassorna utvecklas och att ansvaret för att IT-stöden förbättras. För att underlätta genomförandet av det re- formerade ålderspensionssystemet tillförs so- cialförsäkringsadministrationen ca , främst från AP-fonden, . Dessa medel skall bl.a. användas för informationsinsatser, kompetensutveckling, och ökade personalkostnader. 11.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet Arbetsskadefonden skall efter beslut av riks- dagen avvecklas och arbetsskadeförsäkringen kommer att redovisas genom ett nytt anslag under utgiftsom- råde 10, A5 Arbetsskadeersättningar (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). En omfördelning av de statliga ut- gifterna sker så att utgifterna inom utgiftsområde 10 ökar, medan utgifterna inom socialförsäk- ringssektorn vid sidan av statsbudgeten minskar i motsvarande mån. Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 30 374 32 258 33 762 75 067 75 553 77 666 Socialförsäkringsadministration 5 217 4 935 4 924 5 436 5 543 5 634 Totalt för utgiftsområde 10 35 591 37 193 38 686 80 503 81 096 83 300 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Försäkringskostnaderna för sjukpenning upp- gick till , vilket är en minskning med jämfört med . Enligt RFV beror minskningen bl.a. på regeländringar som trädde i kraft , t.ex. förlängning av sjuklöneperioden . Verkets uppfattning är dock att försäk- ringskostnaderna kunde ha varit ännu lägre om försäkringskassorna tillämpat reglerna enligt lag- stiftarens intentioner. Försäkringskostnaderna för rehabiliterings- penning minskade , från till . avsattes för köp av tjänst och av dessa har , dvs. tjänsteköp vilket är en minskning jämfört med föregående budgetår. /96 ut- nyttjades av medlen. Enligt RFV beror de minskade kostnaderna för rehabilite- ringspenning och köp av tjänster bl.a. på bristan- de tid/resurser hos vad gäller arbetet med rehabiliteringsärendena. Anslaget för förtidspensioner var år och utgifterna uppgick till , dvs. ett överskridan- de med eller ca en procent. Orsaken är att antalet förtidspensionärer ökat kraftigt bl.a. med anledning av regelförändringar inom änkepensioneringen och borttagandet av de särskilda regler för försäkrade som är eller äldre. 12 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 12.1 Omfattning De socialförsäkringsförmåner som ingår i verk- samhetsområdet är förmåner som utges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabilite- ringspenning och närståendepenning. Därutöver ingår vissa bidrag till rehabilitering, yrkesskade- ersättningar, handikappersättningar samt folk- pension i form av förtidspension. Arbetsskade- försäkringen, som tidigare finansierats vid sidan av statsbudgeten, skall fr.o.m. belasta ett nytt anslag under utgiftsområde 10, A5 Arbetsskadeersättningar. Kostnader i sam- band med sysselsättning för förtidspensionärer med tre fjärdedels arbetsförmåga skall fr.o.m. belasta ett nytt anslag under utgiftsområde 10, A7 Kostnader för sysselsätt- ning av vissa förtidspensionärer. Ersättning för skada som inträffar under militär verksamhet som redovisas under utgiftsom- råde 6, Totalförsvaret skall fr.o.m. belasta ett nytt anslag under utgiftsområde 10, A8 Ersättning för kroppsskador. Utgifter för vissa yrkesskadeersättningar, som t.o.m. redovisas under anslaget A1, redovisas fr.o.m. under an- slaget A5 Arbetsskadeersättningar. Utgifter för Allmän tilläggspension (ATP) i form av förtids- pension, som t.o.m. finansieras vid sidan av statsbudgeten, redovisas fr.o.m. bud- under anslaget A2 Förtidspensioner. Med anledning av det reformerade ålderspen- sionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315) redovisas ålderspensionsavgifter för förtidspension och ar- betsskadeersättning under anslagen A3 och A6. 12.2 Utgiftsutveckling Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 1 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 30 374 32 258 33 762 75 067 75 553 77 666 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för verksamhetsområdet har totalt sett minskat , främst beroende på regelförändringar. kommer ut- gifterna däremot att öka, främst beroende på höjda ersättningsnivåer, förkortad sjuklöne- period och en ökning av sjukfallen som över- stiger . Prioriteringar för Ett reformerat regelsystem för förtidspensioner föreslås träda i kraft . Föränd- ringarna berör i huvudsak tre delområden: nu- varande förtidspension, nuvarande sjukbidrag och beräkning av sjukpenning, dvs. sjukpenning- grundande inkomst (SGI). Olika utredningar har konstaterat en bristfällig tillämpning av lagstift- ningen inom rehabiliteringsområdet, vilket kom- mer att föranleda åtgärder från regeringens sida. Regeringen återkommer senare till i denna fråga. Den särskilde utredare som gjort en översyn av arbetsskadeförsäkringen har av- givit sitt betänkande. Detta förslag bereds . Regeringen återkommer senare till i denna fråga. En särskild analys av orsakerna till den kraftiga ökningen av de långa sjukfallen skall genomföras. 12.3 Resultatbedömning Under verksamhetsområdet fanns fyra verksam- hetsmål för , tre för området sjukpenning och rehabilitering m.m. och ett för området för- tidspension. Måluppfyllelse har inte nåtts för något av de tre verksamhetsmålen som berör sjukpenning och rehabilitering. Avvikelserna är inte stora men går alla i negativ riktning. En förklaring till detta kan enligt () vara de omprioriteringar som gjorts mellan de olika verksamhetsgrenarna med påföljd att rehabilite- ringsarbetet prioriterats ner. Enligt RFV finns det också anledning att tro att försäkrings- kassornas utrymme att påverka resultaten har minskat, dels genom regeländringar, dels genom vad den fortsatt höga arbetslösheten inneburit för sammansättningen av populationen långtidssjukskrivna. Det första verksamhetsmålet anger att antalet långtidssjukskrivna som återfått arbetsförmågan skall öka jämfört med . An- delen personer som återfått arbetsförmågan har minskat . Nivån har sjunkit även vid en jämförelse med /95. Det andra verksamhetsmålet anger att sjuk- fallen skall bli kortare jämfört med . Antalet sjukfall i de längre intervallen, sjukskrivningstid eller längre, har ökat i jämförelse med , medan antalet sjukfall med kortare sjukskrivningsperioder har minskat. Det tredje verksamhetsmålet anger att antalet dagar med partiell ersättning, i förhållande till totala antalet ersättningsdagar, inom sjukförsäk- ringen skall öka jämfört med . Antalet partiella ersättningar i förhållande till totala antalet ersättningsdagar har minskat marginellt för hela riket. Det fjärde uppsatta målet att återstående pen- sionsåtagande för dem som uppbär förtidspen- sion/sjukbidrag skall minska jämfört med har heller inte uppfyllts. De faktorer som påverkar pensionsåtagandet är dels befolknings- strukturen och förändringar i regelsystemet, dels tillämpningen av regler och praxis. Det återstå- ende pensionsåtagandet har ökat främst för kvinnor. Det beror i första hand på att reglerna för änkepensioneringen har förändrats, men också på att ett ökat antal yngre kvinnor pensio- nerats . Det kan också vara av intresse att det totala antalet förtidspensioner/ sjukbidrag har ökat mer än det återstående pensionsåtagandet beroende på att framför allt äldre personer fått förtidspension. 12.4 Förslag till regeländringar Uppgiftsskyldigheten för arbetsgivare om sjukdomsfall som har gett rätt till sjuklön Regeringens förslag: Arbetsgivare med färre än femtio anställda skall fr.o.m. inte lämna uppgift till om sjukdomsfall som har gett arbetstagare hos honom rätt till sjuklön. Skälen för regeringens förslag: Enligt 12 § i lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL) skall ar- betsgivaren lämna uppgift till Riksförsäkrings- verket (RFV) om sjukdomsfall som har gett arbetstagare hos honom rätt till sjuklön. Enligt SjLL skall uppgifterna lämnas senast vid ut- gången av den kalendermånad som följer efter den under vilken sjuklöneperioden avslutats. Uppgiftsskyldigheten infördes i samband med att en sjuklöneperiod infördes . Avsikten med bestämmelsen var att försäkringskassornas sjukhistorik även skulle omfatta de korta sjukfallen, vilket ansågs ha betydelse bl.a. för att få en heltäckande statistik. Regeringen har tidigare konstaterat att den nuvarande totalrapporteringen inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt. Samhällets informa- tion om kort sjukfrånvaro har därför avsevärt försämrats sedan sjuklöneperioden infördes . Anledningen till detta är att rapporterings- benägenheten varit otillräcklig, speciellt bland små företag. Sjuk- och arbetsskadekommittén presenterade två alternativ vad gäller information om den korta sjukfrånvaron, dvs. sjukfrånvaro (SOU 1996:113). Det första alternativet innebar en förbättring av dagens system och det andra var en kombination av dagens system och ett urvalssystem, som utar- betats av (). Regeringen har i sin proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. konstaterat att rappor- teringen från de flesta stora företag och organisa- tioner fungerar. Det nuvarande rapporterings- systemet upplevs inte som särskilt betungande av dessa. Det finns därmed ingen anledning att övergå till urvalsundersökningar för denna grupp. I propositionen konstaterade regeringen vida- re att bristen i rapporteringen är störst bland små företag och organisationer. De upplever upp- giftsskyldigheten som betungande och kostsam. Ett krav på en förbättring av rapporteringsbe- nägenheten skulle innebära stora kostnadsök- ningar framför allt för de små företagen. Att i stället övergå till ett urvalssystem för små företag och organisationer skulle innebära att bördan att lämna uppgifter kraftigt skulle minska. Vidare konstaterade regeringen att det nu- varande kravet på en totalrapportering av sjuk- frånvaron är kostnadskrävande även för staten. Detta gäller speciellt då rapporteringsbenägen- heten är bristfällig och det krävs insatser för att förbättra denna. Mot denna bakgrund bedömde regeringen att förändrade regler borde övervägas vad gäller sjuklöneaviseringarna, eftersom det finns ett stort behov av att förbättra informationen om den korta sjukfrånvaron i syfte att kunna följa utvecklingen av sjukskrivningar och hälsoläge. Det finns också ett behov av att följa kostnader- na för den korta sjukfrånvaron vilket innebär att samhällets information om sjukfrånvaron måste förbättras. Med anledning av ovanstående gav regeringen RFV i uppdrag att, i samarbete med Arbetarskyddsstyrelsen och SCB, föreslå ett system som täcker samhällets behov av information om den korta sjukfrånvaron . En utgångspunkt borde vara det system som utarbetats av SCB och som bygger på en kombination av dagens system och ett urvalssystem. Uppdraget redovisades till regeringen . I enlighet med vad RFV föreslagit i sin rapport anser regeringen att nuvarande system skall bi- behållas för de större företagen och organisa- tionerna. Regeringen föreslår att arbetsgivare med färre än femtio anställda inte längre skall behöva lämna uppgift till RFV om sjukdomsfall som har gett arbetstagare hos honom rätt till sjuklön. Vidare anser regeringen i likhet med RFV att SCB bör ges uppdraget att hämta in information om sjukfrånvaron från de små företagen genom den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken som utökas med uppgift om individuella sjukfrånvarouppgifter för ett urval av 15 000 små företag. Dessa företag rapporterar , dvs. , vilket innebär att uppgiftslämnarbördan därmed drastiskt kommer att minska för de små företagen. Förslaget innebär att vissa små företag åläggs en skyldighet att lämna uppgift om sjukfrån- varon även om företaget inte haft någon sådan frånvaro. Detta är av betydelse för att i urvalsundersökningen avseende de små företagen kunna skilja ut de arbetsgivare som faktiskt inte haft någon sjukfrånvaro från de ar- betsgivare som glömt att besvara enkäten och således behöver påminnas. Förslaget innebär också att bedömningen av om ett företag skall omfattas av rapporterings- skyldigheten eller eventuellt av den nya urvals- undersökningen sker som SCB gör sina urval samt av de uppgifter som finns i SCB:s register över företag.