prop · GM031D13 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den i vårpropositionen föreslagna treårssatsningen förskjuts med så att hälften av det resurstillskott som föreslogs nu tas upp i budgetpropositionen för . Den statliga finansieringen utsträcks i stället med motsvarande belopp . Av resurstillskottet till framtidssatsningen ett för alla tas i budgetpropositionen upp inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Dessa medel skall användas till en utvidgad verksamhet med deltidsförskola samt språkutveckling i skolan i utsatta bostadsområden i storstadsregionerna. Vuxnas kunskaper i svenska språket skall stärkas genom att möjligheterna att kombinera svenskundervisningen med arbetsplatspraktik utökas. Det övriga medelstillskottet förs i huvudsak till utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för andra insatser i utsatta bostadsområden. Genom regeringens förslag till en nationell politik för storstadsregionerna (prop. 1997/98:165) tas ytterligare steg för ett långsiktigt utvecklingsarbete i utsatta bostadsområden. Att integrera gjorda insatser i dessa bostadsområden med storstadspolitiken ger den kontinuitet som krävs. Den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden bör kunna motverkas mer effektivt genom den förändrade lagstiftning som enligt regeringens förslag skall träda i kraft . Den nya lagstiftningen förutsätter att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering får ökade resurser. Som tidigare redovisats har statsbidragen års flyktingkontingenter inte helt täckt kommunernas kostnader . De kommuner som haft särskilt stora kostnader på grund av sitt flyktingmottagande har till viss del kompenserats genom extra statsbidrag. Regeringen har i den integrationspolitiska propositionen redovisat hur introduktionen av nyanlända skyddsbehövande i flera avseenden kan förbättras inom ramen för nuvarande ersättningssystem. De kostnadsuppföljningar som gjorts för skyddsbehövande och andra utländska medborgare analyseras inom parallellt med en analys av hur arbetsmarknaden kommer att förändras . Detta arbete kommer att utgöra underlag för en bedömning av om några förändringar av nuvarande ersättningssystem bör initieras . Dagens möjligheter för flyktingar att låna stora belopp till hemutrustning leder ofta till långsiktiga ekonomiska problem. De maximala lånebeloppen bör i stället läggas på en nivå som bätte anknyter till de normer som kommunerna tillämpar för socialbidrag till motsvarande ändamål. Praxis för eftergift av låneskulder bör ses över i syfte att begränsa statens kapitalförluster. 4.4 Anslag B 1 Integrationsverket1 Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 32 487 1999 Förslag 75 724 2000 Beräknat 82 7082 2001 Beräknat 83 9663 1 B 1 2 Motsvarar 81 235 tkr prisnivå 3 Motsvarar 81 235 tkr prisnivå är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden och skall aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Regeringens överväganden har bedrivit sin verksamhet endast ett fåtal månader och några resultat från verksamheten kan därför inte redovisas. De verksamhetsmål som skall uppnå är bl.a. att uppmärksamma nyanlända invandrares behov av stöd och vid bosättning särskilt prioritera individens möjligheter till egen försörjning och delaktighet i samhället. Vidare skall verket arbeta för att nyanlända som bosätter sig på eget initiativ inte söker sig till kommuner där det redan bor många invandrare. Ett annat mål är att bidra till att öka olika samhällssektorers engagemang och direkta insatser i integrationsarbetet och i arbetet mot främlingsfientlighet och rasism. Ett ytterligare mål för verket är att öka kunskapen om hur samhället i form av myndigheter, frivilligorganisationer och näringsliv påverkas av och anpassar sig till den etniska och kulturella mångfalden i samhället i syfte att stimulera integrationsprocesserna. För att de integrationspolitiska målen skall kunna uppnås bör vara en pådrivande kraft gentemot alla samhällssektorer. På regional nivå kan också länsstyrelserna, vid sidan av , spela en viktig roll i genomförandet av de integrationspolitiska målen. Regeringen gav landshövdingarna i uppdrag att ge förslag till hur länsstyrelserna skulle kunna bidra till att de integrationspolitiska målen uppnås. De förslag som lämnats visar att det integrationspolitiska arbetet måste bedrivas utifrån de olika förutsättningar som finns i länen. När det gäller integrationsbefrämjande verksamhet kan därför en samverkan mellan och länsstyrelserna behövas. Inom ramen för myndighetsanslaget och genom tillgängliga projektmedel bör det vara möjligt att initiera olika projekt i länen. Beträffande storstadslänen bedömer regeringen att behovet av insatser är mer . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att av vad som beräknats för inom utgiftsområde 8 förs till anslaget C 1 Länsstyrelserna inom utgiftsområde 18 och fördelas på , och . En av centrala uppgifter är att utvärdera det integrationspolitiska arbetet och att sprida kunskap om dessa frågor. Verket har kunnat finansiera denna verksamhet från anslaget B 3 Integrationsåtgärder. Det är enligt regeringens bedömning angeläget att en sådan central uppgift för myndigheten helt finansieras från myndighetsanslaget. Regeringen föreslår därför att för uppföljnings och informationsinsatser anvisas under anslaget B 1 i stället för under anslaget B 3 Integrationsåtgärder. Anslaget för har beräknats enligt följande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 40 487 Pris- och löneomräkning 1 419 Övergång till anslag för helår 28 818 Överföring från anslaget B 3 Integrationsåtgärder 10 000 Överföring till anslget C 1 Länsstyrelserna (UO 18) -5 000 Förslag 1999 B 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden Tabell 4.2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 105 291 1999 Förslag 142 000 2000 Beräknat 260 000 2001 Beräknat 565 000 Från anslaget finansieras särskilda insatser som skall främja utvecklingen i utsatta storstads- områden samt i bostadsområden med likartad situation. Regeringen har fattat beslut om statsbidrag till ett antal kommuner vilket innebär att hela anslaget för tagits i anspråk. Själva utbetalningarna till kommunerna sker dock senare, allt eftersom verksamheten genomförs. Samma förhållande råder beträffande anslag. Regeringens överväganden Regeringen har som tidigare framhållits be- dömt att den statliga satsningen på utsatta områden skall integreras i den nationella politiken för storstadsområdena. En särskild storstadsdelegation skall utses och få till uppgift att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken och vara motpart till kommunerna i fråga om de lokala utvecklingsavtal som skall upprättas. Under förutsättning att godkänner regeringens storstadspolitiska proposition (prop. 1997/98:165), skall de anvisade medlen fördelas inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen till kommuner i storstadsregionerna. har tillförts utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för utbildningsinsatser inom ramen för dessa avtal. På detta anslag tas upp för andra insatser. En mindre del av dessa medel bör också kunna disponeras för motsvarande insatser i utsatta bostadsområden utanför storstadsregionerna. I avvaktan på att lokala utvecklingsavtal blir klara bör anslaget även kunna användas för fortsatt finansiering av insatser i de utsatta bostadsområden som tidigare fått statliga bidrag från anslaget och som bedöms bli aktuella för att teckna lokala utvecklingsavtal. I syfte att förbättra barns och ungdomars uppväxtvillkor bör tillgången till en utvecklande och spännande kultur och fritidsverksamhet stärkas. Under det kommande budgetåret bör sådana insatser i viss utsträckning kunna genomföras inom ramen för de medel som anvisats för . Av det resurstillskott som tillförs anslaget skall användas till barns och ungdomars idrotts och fritidsverksamhet och 10 miljoner till kulturversamhet under vart och ett av åren 2000 2002. , och bör ingå i en referensgrupp till som har till uppgift att följa satsningarna på kultur, idrotts och fritidsverksamhet i de aktuella bostadsområdena. B 3 Integrationsåtgärder Tabell 4.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 53 097 1999 Förslag 47 742 2000 Beräknat 47 742 2001 Beräknat 42 742 Anslaget används för att stimulera integrationsprocesserna i samhället och för att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Från anslaget utbetalas också statsbidrag till invandrares riksorganisationer samt till vissa samarbetsorgan för sådana organisationer. utbetalas också statsbidrag till från anslaget. Regeringens överväganden Systemet för statsbidrag till invandrares riksorganisationer har setts över av en särskild utredare som överlämnade betänkandet Organisationer Mångfald Integration Ett framtida system för statsbidrag till invandrarnas riksorganisationer m.fl. (SOU 1998:73). Utredarens förslag remissbehandlas och skall beredas ytterligare . Vissa förändringar, i form av en modernisering och förenkling av bidragssystemet, bör dock genomföras . Förordningen (1986:472) om statsbidrag till invandrarnas riksorganisationer är onödigt detaljstyrd och måste t.ex. ändras varje budgetår när de enskilda organisationernas bidragsbelopp fastställts. Även formerna för ansökningsförfarandet bör förenklas. verksamhet innebär kontakter med organisationer av många olika slag och att nya metoder för dialog och kontakt kom-mer att utvecklas. De projektmedel som finns, och som delvis regleras av förordningen (1990:632) om bidrag till avgränsade invandrarpolitiska projekt, bör därför kunna användas mer flexibelt inom områden där det finns ett behov av utvecklingsarbete. Totalt beräknas för stöd till invandrares organisationer och etableringsstöd till nya organisationer samt olika former av projektstöd. Medel avsätts också för regerings-initiativ inom integrationsområdet och för fortsatt stöd till projekten historia, Forum för världskultur samt 2000. skall en särskild satsning ske på att utveckla arbetet med att tillvarata den etniska och kulturella mångfalden inom olika samhällssektorer Mångfaldens år. kommer att få regeringens uppdrag att förbereda och genomföra dessa aktiviteter. Anslaget för har beräknats enligt följande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 68 097 Avgår statsbidrag till -15 355 Överföring till anslaget B 1 -10 000 Resurstillskott, Mångfaldens år 5 000 Förslag 1999 47 742 B 4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 4.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 2 093 592 1999 Förslag 2 183 958 2000 Beräknat 2 150 646 2001 Beräknat 2 093 173 Från anslaget utbetalas statsbidrag till kommuner och landsting enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. måste så gott som hela anslagskrediten på tas i anspråk eftersom de kommunmottagna flyktingarna blev fler än beräknat. Kommunerna beräknas ta emot väsentligt fler flyktingar än vad anslaget för innevarande budgetår dimensionerats för. Detta medför en anslagsbrist på . Det ökade kommunmottagandet beror främst på att asylsökande som befunnit sig i nu får uppehållstillstånd. Regeringens överväganden Den grundläggande ersättningsformen är schablonersättningar. Dessa svarar för av utbetalningarna till kommunerna och avser att täcka de första årens kostnader för flyktingars introduktion i det svenska samhället. Den statliga ersättningen börjar utbetalas efter det att flyktingen tagits emot i en kommun och fortsätter därefter . Anslagsberäkningarna för grundas på det faktiska antalet kommunmottagna flyktingar och antaganden om flyktingmottagandet åren 1998 och 1999. Regeringen antar att 12 470 flyktingar varav 1 370 kvotflyktingar kommer att tas emot 1998 och 11 800 varav 1 800 kvotflyktingar . Schablonersättningarna beräknas under dessa förutsättningar till 1 . En avräkning från anslaget A 3 Migrationsåtgärder görs dock för kvotflyktingar. Anslagsbehovet för ändamålet under B 4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blir då lägre och uppgår till 1 . En stor utgiftspost för staten har blivit den ersättning som utbetalas till kommunerna för deras socialbidragskostnader för äldre och handikappade flyktingar. Effekterna av det omfattande flyktingmottagandet i samband med konflikterna i f.d. innebär att den ersättningen ökat från /95 till beräknade . Statens ersättningsåtagande kvarstår till dess att de berörda personerna söker och får svenskt medborgarskap. För ersättning av extraordinära kostnader beräknar regeringen oförändrat . För övriga ändamål beräknar regeringen ersättningsutbetalningarna till , vilket innebär ett sammantaget anslagsbehov om . B 5 Hemutrustningslån Tabell 4.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 96 622 1999 Förslag 81 442 2000 Beräknat 76 562 2001 Beräknat 72 591 Från anslaget finansieras räntesubventioner och eftergifter i låneverksamheten för hemutrustning till flyktingar och vissa andra utlänningar. Centrala totala upplåning från för hemutrustnings-lån beräknas vid utgången av uppgå till . Upplåningen beräknas ha sjunkit till vid utgången av . Regeringens överväganden Systemet med lån till hemutrustning infördes . En grundläggande tanke var att flyktingars introduktion i det svenska samhället skulle vara avklarad inom loppet av och att de därefter skulle kunna försörja sig själva och betala tillbaka lånen. varierar de maximala lånebeloppen för en omöblerad bostad , beroende på hushållsstorlek. Motsvarande maximibelopp för en möblerad bostad ligger mellan 6 . Flertalet flyktingar utnyttjar möjligheten att få låna till hemutrustning och väljer då oftast högsta möjliga lånebelopp. Lånen är amorteringsfria , men löper med ränta. Svårigheterna för flyktingar och deras invandrade anhöriga att försörja sig gör att en stor del av låntagarna, 55 , måste ges anstånd med avbetalningen på lånen när de två amorteringsfria åren gått till ända. Skulden växer då och blir till ett hinder för flyktinghushållet att komma i ekonomisk balans också när man har fått ett arbete. Antalet hushåll som inte kan betala tillbaka skulden ökar och därmed också omfattningen av eftergifter i låneverksamheten, vilket leder till kapitalförluster för staten. justerades lånebeloppen ner (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 8, bet. 1996/97:SfU2, rskr. 1996/97:127). Trots det ligger de maximala lånebelopp som kan beviljas betydligt över de belopp som många kommuner betalar ut i form av socialbidrag för motsvarande ändamål. Regeringen avser därför att i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar anpassa de maximala lånebeloppen till en nivå som bättre svarar mot de faktiska kostnaderna för de inköp som kan bli nödvändiga när ett hushåll etableras. I syfte att begränsa statens kapitalförluster kom-mer regeringen också att uppdra åt , som administrerar hemut- rustningslånen, att se över nuvarande praxis för eftergifter av låneskulden. Med de antaganden som gjorts om kommunmottagandet av flyktingar och mot bakgrund av de ökade eftergifterna av lån och den aviserade anpassningen av lånebeloppen beräknas anslagsbehovet till . B 6 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Tabell 4.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 4 889 1999 Förslag 7 995 2000 Beräknat 8 1391 2001 Beräknat 8 2662 1 Motsvarar 7 995 tkr prisnivå 2 Motsvarar 7 995 tkr prisnivå Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och diskriminering. Regeringens överväganden Den av regeringen föreslagna nya lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet väntas medföra att antalet anmälningar till DO om etnisk diskriminering ökar, åtminstone i ett inledningsskede. DO får genom förslaget också en helt ny uppgift, nämligen att utöva tillsyn över arbetsgivarnas arbete med att aktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. Ombudsmannen får vidare som en viktig uppgift att informera arbetsgivare och arbetstagare om lagstiftningen mot diskriminering och de förändringar som kommer att genomföras. Regeringen har i tre propositioner som överlämnats till föreslagit en utvidgning av diskriminerings arbetsuppgifter (prop. 1997/98:177, prop. 1997/98:179 och 1997/98:180). Nämnden föreslås bl.a. få uppgifter som rör andra områden i arbetslivet än etnisk diskriminering. Om regeringens förslag antas är avsikten att nämnden skall byta namn till . De nya arbetsuppgifterna medför vissa ökade kostnader. De ökade kostnaderna för DO och nämnden beräknas till och ligger inom ramen för det resurstillskott till utgiftsområde 8, som regeringen föreslog i vårpropositionen under rubriken för alla. Anslaget för har beräknats enligt följande: Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 4 889 Pris- och löneomräkning 3 000 Förslag 1999 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen har genomförts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av anslagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1 avsnitt 4). 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1998/99:1 UTGIFTSOMRÅDE 8