prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — Från och med ingår även tilläggspension i form av efter- levandepension som en del av anslaget. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till . Anslaget underskreds därmed med , dvs. Anslaget be- räknas för underskridas med eller . Det totala anslags- sparandet för beräknas uppgå till och därmed överstiga den till- låtna gränsen på av anslaget. Anslaget finansieras från och med via efterlevandepensionsavgiften. utges omställningspension, för- längd omställningspension samt hel särskild efterlevandepension och oreducerad änkepen- sion av prisbasbeloppet sedan detta minskats . Omställ- ningspension, förlängd omställningspension samt hel särskild efterlevandepension från ATP utgör av den avlidnes pension eller om barn med barnpension finns. ATP i form av änkepension utges med 40 pro- cent av den avlidnes pension eller med 35 pro- cent om barn med barnpension finns. Den som har låg eller ingen ATP kan dess- utom få pensionstillskott med högst av prisbasbeloppet sedan detta minskats . Målet för anslaget är att ge ekonomisk grund- trygghet åt efterlevande . Regeringens överväganden Resultatinformation beräknar i budgetunder- laget utgifterna för anslaget efterlevandepension för vuxna avseende folkpension under till . Regeringen delar verkets bedömning. Omräknat med aktuell antagandebild och förändringar med anledning av ålderspensionsreformen samt förslagen i denna proposition beräknas utgifterna för till 12 . Som en effekt av beslutade för- ändringar omfattar utgiftsområdet fr.o.m. bud- folkpension och tilläggspension i form av efterlevandepension till vuxna. Utgif- terna som förs till anslaget från AP-fonden redo- visas i tabellen nedan. Tabell 3.9 Överföring av utgifter till anslaget Tusental kronor Totala utgifter Utgifter som förs till an- slaget (ATP) Utgifter i form av folkpension 1999 12 734 000 12 262 000 472 000 2000 13 128 000 12 666 000 462 000 2001 13 597 000 13 141 000 456 000 ATP och folkpension i form av änkepension står för av hela anslaget. Den övriga delen av anslaget består av omställnings- pension, förlängd omställningspension samt sär- skild efterlevandepension, där den särskilda efterlevandepensionen utgör en mycket liten del av anslaget. Anslagsunderskridandet beror dels på att medelbeloppet för änkepensionen har minskat kraftigare än väntat, dels på en fortsatt minsk- ning av antalet änkepensioner från folkpensio- neringen. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst prisbasbeloppsutvecklingen samt antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Slutsatser Utgifterna för efterlevandepension har minskat kraftigt till följd av att inkomst- prövningen av folkpensionsdelen i form av änke- pension inte började gälla förrän . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 12 anvisas under anslaget A2 Efterlevandepensioner till vuxna för . beräknas anslaget till 13 128 000 000 respektive 13 . A3 Bostadstillägg till pensionärer 3.10 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 9 509 000 1999 Förslag 9 841 000 2000 Beräknat 9 702 000 2001 Beräknat 9 514 000 Anslaget omfattar bostadstillägg och särskilt bo- stadstillägg till ålderspensionärer, förtidspensio- närer samt till personer med efterlevandepen- sion. Utgifterna för anslaget uppgick till . Anslagsbeloppet uppgick till . Anslaget underskreds därmed med , dvs. Anslaget be- räknas för underskridas med eller . Det totala anslagssparandet för beräknas uppgå till och därmed överstiga den tillåtna gränsen på av anslaget. Anslaget bostadstillägg till pensionärer finan- sieras via allmänna skattemedel. kan BTP utges med maximalt av bostadskostnaden mellan och . Bostadstillägget är helt inkomstprövat och reduceras med 40 pro- cent av årsinkomsten upp till ett och ett halvt prisbasbelopp och av inkomsten däröver. Det särskilda bostadstillägget betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bo- stadskostnaden är betald understiger av prisbasbeloppet. Särskilt bostadstillägg betalas i dessa fall ut upp till denna nivå. Målet för anslaget är att garantera personer med folkpension en skälig levnadsnivå efter det att en skälig bostadskostnad är betald. Regeringens överväganden Reglerna för BTP har ändrats åtskilliga gånger . I väsentliga delar har dock principerna för beräkning av årsinkomst varit oförändrade. (SOU 1992:21) föreslog visserligen ett nytt inkomst- begrepp men detta har inte genomförts i av- vaktan på det nya ålderspensionssystemet och de krav detta för med sig. Därutöver är förslag till nya regler för förtidspension jämte grundskydd under beredning inom (prop. 1997/98:111). Vidare föreslog utred- ningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) (SOU 1997:85) och RFV (S97/4906/F) grund- läggande förändringar i beräkningen av års- inkomst för BTP. tillsatte regeringen därför en utredning (dir. 1997:150) med uppdrag att se över regelsystemet vid inkomstprövning för BTP med beaktande av de förslag och krav som framförts . Utredningen skall vara klar . Resultatinformation beräknar i budgetunder- laget utgifterna för anslaget bostadstillägg till pensionärer under till 9 . Omräknat med aktuell be- folkningsprognos, bostadskostnadsindex och förslagen i denna proposition beräknas utgifterna för till 9 . I Budgetpropositionen 1998 (prop. 1997/98:1) aviserade regeringen att den skulle komma med förslag som varaktigt skulle redu- cera utgifterna inom anslaget med . Ekonomin går bättre än förväntat. Regeringen har därför beslutat att inte lämna några förslag på besparingar inom anslaget. Bostadstillägget var tidigare kommunalt men är statligt. Utöver bo- stadstillägg från detta anslag kan en kommun en- ligt övergångsbestämmelserna t.o.m. lämna kompletterande kommunalt bostadstillägg som helt finansieras av resp. kommun. utbetalades sådant kommunalt bostads- tillägg till 26 500 pensionärer. I anslaget bostadstillägg till pensionärer ingår bostadstillägg både förtidspensionärer och ålderspensionärer. Anslagsunderskridandet beror bland annat på att antalet ålderspensionärer berättigade till bo- stadstillägg minskar. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av medelpensionen i ATP- systemet samt utvecklingen av boendekostna- derna. Slutsatser Förtidspensionärerna uppgår i antal till av alla BTP-tagare och tar i anspråk ungefär lika stor del av utgifterna. Medan antalet förtidspensionärer med bostadstillägg ökar, så minskar antalet ålderspensionärer med bostads- tillägg. Sammantaget minskar antalet pensionärer med bostadstillägg successivt. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 9 anvisas under anslaget A3 Bostadstillägg till pensionärer för . beräknas medelsbehovet till 9 respektive 9 . A4 Delpension Tabell 3.11 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 579 000 1999 Förslag 204 009 2000 Beräknat 102 000 2001 Beräknat 125 000 1 Anvisade medel vid sidan av statsbudgeten Anslaget omfattar delpension och är nytt under detta utgiftsområde fr.o.m. budgeten för . Anslaget finansieras via allmänna skattemedel. Delpensionsavgiften har avskaffats . Eftersom delpension ger pensionsrätter i det reformerade ålderspensionssystemet skall an- slaget belastas med statliga ålderspensionsav- gifter, se bilaga 3, volym 1. Utgifterna för delpension uppgick till . Utgifterna för beräknas underskrida anvisade medel med eller . De beräknade kostnaderna , fördelade på förmånsutbetalning och statlig ålderspensionsavgift, framgår av nedanstående tabell. Tabell 3.12 Beräknade utgifter fördelade på förmåns-utbe- talningar och ålderspensionsavgifter Miljoner kronor Total kostnad Förmån Ålderspensions- avgift 1999 204 192 12 2000 102 96 6 2001 125 118 7 Delpensionsförsäkringen har haft som syfte att möjliggöra en successiv övergång från förvärvs- arbetande till livet som pensionär. Efter införan- det av det reformerade ålderspensionssystemet finns emellertid inte längre behov av en särskild delpension. Ålderspensionssystemet i sig ger stort utrymme för uttag av partiell ålderspension i kombination med fortsatt för- värvsarbete såväl före som efter . Del- pensionssystemet kommer därför att avvecklas. Regeringens överväganden Resultatinformation beräknar i budget- underlaget utgifterna för delpension under bud- till . Regeringen delar verkets bedömning. Omräknat med aktuellt prisbasbelopp och inklusive ålderspensionsavgift beräknas medelsbehovet för till . Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är, förutom prisbasbeloppsutvecklingen, utveck- lingen av antalet pensionstagare och del- pensionens medelbelopp. genomfördes vissa regeländringar inom delpensionsförsäk- ringen. Därefter har antalet personer som uppbär delpension minskat successivt. Slutsatser Nytillkomna pensionärer har, på grund av de ändrade reglerna, ett lägre genomsnittligt pen- sionsbelopp än tidigare års nytillkomna. Detta har medfört att delpensionsutbetalningarna har minskat kraftigt. I samband med att möjligheter- na att ansöka om delpension upphör kan dock förväntas en viss ökad tillström- ning av nytillkomna pensionärer . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget A4 Delpension för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas medels- behovet till respektive . Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 7 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 9 3.1 Omfattning 9 3.1.1 Förändringar inom utgiftsområdet med anledning av ålderspensionsreformen 9 3.2 Utgiftsutveckling 10 3.3 Resultatbedömning 10 3.3.1 Tillstånd och utveckling 11 3.3.2 De viktigaste statliga insatserna 13 3.3.3 Effekter av de statliga insatserna 13 3.3.4 Regeringens slutsatser 13 3.4 Förslag till regeländringar 14 3.5 Åtgärder utanför utgiftsområdet 16 3.6 Anslag 17 A1 Allmänna barnbidrag 17 A2 Föräldraförsäkring 18 A3 Underhållsstöd 21 A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 27 A5 Barnpensioner 27 A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 28 A7 Pensionsrätt för barnår 29 17 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställ- ning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp A1 Allmänna barnbidrag ramanslag 16 705 000 A2 Föräldraförsäkring ramanslag 14 829 979 A3 Underhållsstöd ramanslag 2 473 000 A4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ramanslag 24 000 A5 Barnpensioner ramanslag 967 000 A6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ramanslag 1 789 066 A7 Pensionsrätt för barnår ramanslag 3 108 000 Summa 18 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 18.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd och punkt 3 av övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § När underhållsstöd sökts skall sända meddelande om ansökan till den bi- dragsskyldige, under förutsättning att hans eller hennes vistelseort är känd eller går att ta reda på. Medde- landet skall innehålla en uppmaning till den bidragsskyldige att yttra sig muntligen eller skriftligen inom , om han eller hon har något att invända mot ansökan eller har något att anföra i fråga om återbetal- ningsskyldighet enligt 21 §. I med- delandet skall även underrättelse lämnas om innehållet i 3, 4, 8 10 och 21 28 §§. Meddelandet skall delges, om återbetalningsskyldighet enligt 21 § kan komma i fråga. När underhållsstöd sökts skall sända meddelande om ansökan till den bi- dragsskyldige, under förutsättning att hans eller hennes vistelseort är känd eller går att ta reda på. Medde- landet skall innehålla en uppmaning till den bidragsskyldige att yttra sig muntligen eller skriftligen inom , om han eller hon har något att invända mot ansökan eller har något att anföra i fråga om återbetal- ningsskyldighet enligt 21 §. I med- delandet skall även underrättelse lämnas om innehållet i 3, 4, 8 10 och 21 28 §§. De upphävda lagarna med un- dantag av 22 § andra stycket lagen (1964:164) om bidragsförskott till- lämpas även i fortsättningen i fråga om bidragsförskott och bidrag som lämnats enligt dessa lagar. De upphävda lagarna med un- dantag av 22 § första stycket, såvitt avser bestämmelserna om avgörande av socialförsäkringsnämnd, och 22 § andra stycket lagen (1964:143) om bidragsförskott tillämpas även i fort- sättningen i fråga om bidragsförskott och bidrag som lämnats enligt dessa lagar. Denna lag träder i kraft . 19 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den viktigaste förutsättningen för en god välfärd är statsfinanser i balans. Solidariskt finansierad välfärd förutsätter gemensamt ansvar och att alla görs delaktiga genom generella lösningar som ger rättigheter utifrån behov och inte betalningsför- måga. Ett bra välfärdssystem som omfattar alla är det bäst fungerande fördelningspolitiska instru- mentet. Framför allt gynnas de som behöver stö- det mest. Detta är särskilt tydligt på familjepoli- tikens område. Barnen skall sättas i centrum. Samhällets insatser inriktas på att skapa jämlika uppväxt- villkor för barn och att stödja föräldrarnas möj- ligheter att kombinera föräldraskap med för- värvsarbete eller studier. Detta sker främst genom barnbidrag, föräldraförsäkring och en god barnomsorg som är tillgänglig för alla barn. En förväntad fortsatt förbättring av arbets- marknadssituationen innebär, tillsammans med den fortsatta stabiliseringen av rikets finanser, att statens ekonomiska utrymme ökar. Nivåerna i barnbidraget och föräldraförsäkringen har kunnat höjas. För att ytterligare förbättra barnfamiljernas situation avser regeringen att höja barnbidraget med per barn och månad och med ytterligare per barn och månad . Detta under förutsättning att den positiva ekonomiska utvecklingen fortsätter och överskottet växer. Flerbarnstilläggen höjs i motsvarande mån. Även studiebidraget för gymnasie- studerande skall höjas med samma belopp som barnbidraget. 19.1 Omfattning För att förbättra situtationen för barnfamiljerna har samhället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomisk trygghet de har en stor försörjningsbörda. Genom de olika stödens utformning omfördelas resurser över livscykeln och mellan familjer med och utan barn. Det ekonomiska familjestödet är också utformat så att det tillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindrade barn. Utgiftsområdet omfattar allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barn- bidrag, föräldraförsäkring inklusive havande- skapspenning, underhållsstöd, bidrag till kost- nader för internationella adoptioner, barn- pension i form av folkpension och allmän tilläggspension, vårdbidrag till funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Statens utgifter inom området beräknas uppgå till . Statens övriga ekono- miska stöd till barnfamiljer är bostadsbidragen som återfinns under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande samt studiebidragen som återfinns under utgiftsområde 15 Studiestöd. Utgifterna för bostadsbidrag och studiebidrag under har beräknats till re- spektive . 19.1.1 Förändringar inom utgiftsområdet med anledning av ålderspensionsreformen Som en del av beslutet om det reformerade pensionssystemet har beslutat om vissa principer för ålderspensionssystemets finansie- ring. Detta innebär att staten från och med in- skall betala avgifter till ålders- pensionssystemet för samtliga social- och arbets- löshetsförsäkringsersättningar m.m. och pen- sionsgrundande belopp som det tillgodoräknas pensionsrätt eller pensionspoäng för. Avgiften benämns statlig ålderspensionsavgift. skall AP-fonden inte längre omfatta andra utgifter än ålderspensionsbetalningar. Ut- gifterna för barnpension i form av allmän tilläggspension flyttas därför över till statsbud- geten från denna tidpunkt. Dessutom till- kommer ett nytt anslag A7 Pensionsrätt för barnår med anledning av det reformerade ålders- pensionssystemet. För ytterligare information kring ålderspen- sionsreformen och dess inverkan på statsbudge- ten hänvisas till bilaga 3, vol. Under utgiftsområdet berörs anslagen A2 Föräldraförsäkring, A5 Barnpensioner, A6 Vård- bidrag för funktionshindrade barn och A7 Pensionsrätt för barnår. 19.2 Utgiftsutveckling Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 32 602 35 814 35 888 39 896 42 580 45 622 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Utgifterna för samtliga förmåner inom ut- giftsområdet förutom underhållstöd, har minskat i förhållande till de budgeterade beloppen , främst beroende på de låga födelsetalen. Även för förväntas de prognostiserade utgifterna för de flesta förmånerna bli lägre än de budgeterade beloppen. Förändringar Genomförda - Ytterligare en förmånsnivå har införts inom föräldraförsäkringen. - Ett nytt stöd, underhållsstöd, som ersätter ti- digare system för bidragsförskott, förlängt bidragsförskott och särskilt bidrag för vissa adoptivbarn har införts. Genomförda - Barnbidraget har höjts med per barn och år. - Flerbarnstillägg lämnas till fler familjer. - Ersättningsnivån har höjts för föräldrapen- ning, tillfällig föräldrapenning och havande- skapspenning. - Vissa regeländringar avseende rätten till vård- bidrag och tillfällig föräldrapenning har ge- nomförts. Föreslagna - Smidigare regler för krav etc. inom under- hållsstödet. Mål för Att utjämna de ekonomiska villkoren mellan fa- miljer med och utan barn samt över livscykeln. Prioriteringar Att fortsätta följa och om möjligt förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. 19.3 Resultatbedömning Mål för åren 1997 vara att: - utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, - stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap,* - särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barn- familjer i utsatta situationer. * 19.3.1 Tillstånd och utveckling Utgiftsområdet är i flera avseenden nära kopplat till den samhällsekonomiska utvecklingen och därmed till den ekonomiska kris som genomgått . Många barnfamiljer har upplevt ekonomiska försämringar till följd av arbetslöshet, minskade inkomster och höga räntor. Alltfler har deltagit i utbildning eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I det följande illustreras den ekonomiska situationen för olika typhushåll med hjälp av information från SCB:s undersökning om hushållens inkomster och förmögenheter, HINK. Först redovisas den disponibla in- komsten dvs. summan av löner, kapitalin- komster, skattepliktiga och skattefria transfere- ringar minus skatter och de familjeekonomiska förmånernas andel av sådan inkomst för familjer med barn . Diagram 3.1 Genomsnittlig disponibel inkomst för familjer med barn . Det ekonomiska familjestödets andel av barn- familjernas disponibla inkomst är betydande. Ju fler barn som finns i familjen, desto större andel av inkomsten utgörs av sådant stöd. Störst är stödet till ensamstående med barn. Drygt en femtedel av den disponibla inkomsten för ensamstående med ett barn består av ekonomiskt familjestöd. För ensamstående med två eller flera barn utgör familjestödet nästan två femtedelar av den disponibla inkomsten, eller i genomsnitt ca . Även för samboende hushåll med barn har stödet betydelse. För t.ex. sammanboende med tre eller flera barn lämnas ekonomiskt familjestöd med knappt en femtedel av den disponibla inkomsten, eller i genomsnitt ca . Trots att det ekonomiska familjestödet till både ensamstående och sammanboende med barn är relativt sett omfattande, lämnas social- bidrag till dessa hushåll. Diagram 3.2 De familjeekonomiska förmånernas andel (%) av den disponibla inkomsten för familjer med barn. Större delen av det ekonomiska familjestödet till ensamstående med barn består av underhållsstöd och bostadsbidrag. Dessa förmåner utgör tillsammans av den disponibla in- komsten för ensamstående med ett barn. För ensamstående med två eller flera barn utgör underhållsstöd och bostadsbidrag drygt 25 pro- cent av den disponibla inkomsten. För samman- boende hushåll med barn däremot består större delen av det ekonomiska familjestödet av barn- bidrag och föräldraförsäkring. av den disponibla inkomsten för dessa hushåll med tre eller fler barn utgörs av dessa för- månsslag. Ett av målen för det ekonomiska familjestödet är att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn. För att belysa hur detta mål uppfyllts jämförs i det följande den ekonomiska standarden, mätt såsom disponibel inkomst justerad för försörj- ningsbörda, för familjer med olika samman- sättning och barnantal med motsvarande hushåll utan barn. Diagram 3.3 Ensamstående med barn, genomsnittlig disponibel inkomst 1991- 1998 justerad för försörjningsbörda, som andel av motsvarande för ensamstående utan barn Diagram 3.4 Gifta/samboende med barn, genomsnittlig disponibel inkomst 1991- 1998, justerad för försörjningsbörda som andel av motsvarande hushåll utan barn 1997 har den ekonomiska standarden försämrats för så gott som samtliga hushåll med barn jämfört med motsvarande hushåll utan barn. hade ensamstående med ett barn en ekonomisk standard som var av motsvarande standard för ensamstående utan barn. var för sam- boende med två barn den ekonomiska standar- den av standarden för samboende hushåll utan barn. För såväl ensam- stående som samboende hushåll gäller att antalet barn avgör familjens ekonomiska standard. Ju fler barn som finns i familjen, desto sämre standard i förhållande till motsvarande hushåll utan barn. förbättras deln ekonomiska standarden något i förhållande till de barnlösa hushållen för såväl ensamstående som samboende föräldrar Diagram 3.5 Antal födda barn och fruktsamhet åren 1970 - 1998 Antalet födda barn har minskat kraftigt i förhållande . Fruktsamheten i har aldrig varit lägre än den är . var den sum- merade fruktsamheten 2,14 barn per kvinna. var den summerade fruktsam- heten mellan 1,5 och 1,55 per kvinna. Den sjunkande fruktsamheten innebär ett allvarligt problem för samhället. Det krävs att fruktsamheten ligger i genomsnitt på 2,1 barn per kvinna i fruktbar ålder för att befolkningen inte skall börja minska. Således innebär en fruksamhet lägre än två att befolkningen kom- mer att krympa, om man bortser från effekterna av in- och utvandring. Dessutom leder detta till en fortsatt stigande genomsnittsålder. En minsk- ning av befolkningen totalt tillsammans med en obalans, mellan den del i befolkningen som är i förvärvsaktiv ålder och den del av befolkningen som inte är det, kan leda till att förutsättningarna för tillväxten påverkas på ett negativt sätt. Mot bakgrund av de starkt sjunkande födelsetalen gav regeringen SCB i uppdrag att närmare analysera fruktsamhets- utvecklingen. SCB:s analyser visar att nedgången framför allt gäller det första och det tredje barnet. Det är i första hand de lågutbildade, de studerande och de yngre kvinnorna som skjuter upp sitt barnafödande. Analysen visar att de sjunkande födelsetalen sannolikt har ett samband med problemen på arbetsmarknaden. har nedgången i barnafödandet dämpats och antas plana ut på en låg nivå. Skulle barnafödandet åter stiga, kommer utgifterna för familjestödet att öka, på kort sikt särskilt utgifterna för föräldraförsäkringen. har i regleringsbrev för fått regeringens uppdrag att analysera förslag och verksamhet utifrån båda könens utgångspunkter, dvs anlägga ett genderperspek- tiv. Verket har i rapporten socialförsäkring för kvinnor och män - en kartläggning ur ett genderperspektiv (RFV redovisar 1998:1) konstaterat att reglerna är lika för kvinnor och män inom de allra flesta socialförsäkrings- förmånerna. Inom utgiftsområde 12 finns dock i några fall särskilda regler för kvinnor, bl.a. all- männa barnbidrag, underhållsstöd och havande- skapspenning.