prop · GM0367 · 1999-01-01 00:00:00 — Arbetet koncentreras till verksamhet som främjar kvinnors och mäns lika tillgång till de politiska och ekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors och mäns lika ekonomiska ställning och inflytande, inte minst i fråga om lön, samt ett jämställt arbetsliv. Vidare prioriteras verksamhet som dels förbättrar möjligheterna för såväl kvinnor som män att förena föräldraskap och förvärvsarbete, dels påverkar den europeiska och övriga internationella utvecklingen på jämställdhetsområdet. För att effektivisera arbetet inom de prioriterade områdena verkar ministerrådet för att jämställdhetsaspekter beaktas inom alla politikområden på lokal, regional, nationell och nordisk nivå. Ett ministermöte ägde rum . träffades jämställdhetsministrarna i samband med session och beslutade bl.a. att anta handlingsplanen för det nordiska jämställdhetssamarbetet för . En tjänst som koordinator för mansforskning har inrättats med uppgift att organisera nordiska mansforskare och stödja nya mansforskarnätverk. Koordinatorn skall också bidra till att genomföra handlingsplanen om män och jämställdhet. Tjänsten placeras inom för kvinno- och könsforskning (NIKK) vars verksamhet har pågått . Institutets uppgifter är att inom ramen för det nordiska samarbetet främja, samordna och stimulera nordisk forskning samt att informera om forskningsresultatet på området. Forskningsresultatet ger ökade kunskaper och möjliggör effektivare insatser på jämställdhetsområdet. Det bidrar också till att forma den samnordiska plattform som är betydelsefull i det internationella samarbetet när det gäller forskning och utveckling. Projektet för att utveckla nya metoder i jämställdhetsarbetet, det s.k. mainstreamingprojektet, har fortsatt. Samtliga nordiska länder samt de självstyrande områdena och medverkar i totalt tio projekt inom arbetsmarknads- och ungdomspolitik. Projekten presenterades och diskuterades på en konferens på . Ett arbete har påbörjats om hur de övriga ämbetsmannakommittéerna skall ta ansvar för att ett jämställdhetsperspektiv genomsyrar deras respektive politikområde. Målet jämn könsfördelning bland ledamöter i nordiska kommittéer, styrelser och andra organ har antagits och årliga uppföljningar görs. Jämställdhetsarbetet är till stor del knutet till frågor och områden som är aktuella inom EU och EES, där den nordiska jämställdhetsmodellen är föremål för stort intresse. De satsningar som har fastlagts i det nordiska samarbetsprogrammet för är områden som också behandlas i EU:s jämställdhetsprogram . En gemensam nordisk-europeisk konferens om jämställdhet på arbetsmarknaden hölls i . I konferensen deltog även representanter från de baltiska länderna. De nordiska jämställdhetsministrarna har enats om att hålla en fortsatt hög jämställdhetsprofil inom EU. Som har nämnts har ett program antagits för närområdessamarbetet inom jämställdhetsområdet fram . En arbetsgrupp med representanter från samtliga nordiska och baltiska länder har tillsatts för att följa upp de olika delarna i programmet. Konferenser har hållits i de tre baltiska länderna med medverkan av politiker och experter från de nordiska länderna. 3.5.6 Lagstiftningssamarbete En ny handlingsplan antogs ett samarbetsprogram för lagstiftningsområdet. Programmet har varit vägledande för samarbetet . Samarbetsprogrammet kompletteras av årliga handlingsplaner som anger vilka sakområden som skall prioriteras under ett verksamhetsår. Den handlingsplan som antogs vid det nordiska justitieministermötet lyfter fram sju områden av olika karaktär och med olika politisk dignitet. Vissa områden har främst relevans för lagstiftningssamarbetet inom , andra är betydelsefulla för samarbetet med EU/EES och närområdena. Bekämpande och förebyggande av brottslighet i Huvudtemat för justitieministermötet var Gränsöver- skridande kriminalitet. Ministrarna diskuterade främst rättshjälps- samarbete över de nordiska gränserna, gränsöverskridande för- undersökningsmetoder och penningtvätt. I handlingsplanen nämns att särskild vikt skall läggas vid uppföljningen av ministermötet. En grupp tjänstemän från de olika nordiska länderna arbetar med att identifiera eventuella hinder eller brister i den reglering som styr det nordiska straffrättsliga samarbetet. En rapport om de olika nordiska ländernas lagstiftning om penningtvätt har också utarbetats. Ett annat prioriterat område har varit bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn, jfr rekommendation 18/1996. Ett samarbete på ämbetsmannanivå har resulterat bl.a. i ett brev från till de nordiska researrangörerna, vilka i brevet uppmanats att ta sitt ansvar för att förhindra att barn utnyttjas genom s.k. sexturism. De nordiska justitieministrarna har också i samarbete med företrädare för ämbetsmannakommittén för sociala frågor stöttat genomförandet av en studie om behandling eller vård som komplement till straff för dem som har dömts för sexuellt utnyttjande av barn. Studien beräknas vara färdig . Bekämpande av främlingsfientlighet och rasism I enlighet med vissa uttalanden i handlingsplanen har en grupp nordiska tjänstemän fått i uppdrag att kartlägga den praktiska tillämpningen av gällande rätt avseende främlingsfientlighet och rasism. Gruppen skall bl.a. överväga behovet av gemensamma lagstiftningsåtgärder på området och kommer att framlägga sin rapport . Den nya informationstekniken berör lagstiftningen på det civilrättsliga området liksom på de offentligrättsliga och straffrättsliga områdena. Utvecklingen på IT-området aktualiserar vitt skilda frågor. Enligt handlingsplanen skall de nordiska länderna i samarbete bl.a. inventera problemen samt utnyttja varandras kunskaper och i samråd ta ställning till i vilken utsträckning lagarna behöver moderniseras. har ett tätare nordiskt samarbete inletts bl.a. genom ett nordiskt möte om elektronisk handel. har också beslutat att stödja och medverka i ett projekt om handel på Internet, som har initierats av konsumentsektorn. Familjerätt Under har lagstiftningssamarbetet inte varit lika intensivt på detta område som . Detta har lett till vissa skillnader mellan ländernas regelsystem. Enligt handlingsplanen skall de nordiska länderna nu verka för att återskapa ett väl fungerande framtida lagstiftningssamarbete. Inriktningen skall vara att onödiga skillnader skall undvikas och att den nordiska rättslikheten om möjligt skall öka. Ett nordiskt seminarium hölls under medverkan av lagstiftare, vetenskapsmän och praktiskt verksamma jurister från alla de nordiska länderna. Det följs nu upp med en studie om nordisk familjerätt. Det viktigaste syftet med studien är att undersöka vilka hinder och svårigheter som de rättsliga skillnaderna medför för den fria rörligheten inom . Utöver de särskilt prioriterade områdena /99 samarbetar de nordiska ländernas justitieministrar inom en rad områden. Det gäller bl.a. straffrätt och straffprocessrätt, inklusive bekämpande av mc-kriminalitet och ekonomisk brottslighet, civilprocessrätt, förvaltningsrätt, aktiebolagsrätt och sjörätt. I de fall det inom sakområdet pågår arbete med någon rättsakt inom gemenskapen skall, enligt handlingsplanen, lämpligt samråd ske, varvid det bl.a. bör diskuteras hur de nordiska ståndpunkterna skall samordnas. När en rättsakt har antagits skall samarbete ske i lämpliga former på genomförandestadiet. 3.5.7 Migrations- och flyktingpolitiska frågor har varit ordförande i de nordiska regeringarnas samrådsgrupp för flyktingfrågor (NSHF). I anslutning till ett av samrådsgruppens möten har också de ansvariga ministrarna sammanträtt. Det har även vid behov avsatts tid för diskussioner med representanter för flyktingkommissarie () och för för Migration (IOM). ansvarar för ordförandeskapet i samrådsgruppen. Inom ramen för särskilda arbetsgrupper har man utbytt information och diskuterat frågeställningar kring återvandring och då främst till , men även kring verkställighet, ingående av särskilda återtagandeavtal samt utsändande av samnordiska utlänningsattachéer. Gemensamma EU- och Schengenrelaterade frågor har behandlats i en särskild arbetsgrupp. Arbetet i samrådsgruppen har vidare inriktats på att samordna det nordiska agerandet i relation till närområde på det migrationspolitiska området. Den särskilda arbetsgruppen för reformsamarbete med de baltiska staterna har erhållit utvidgat mandat till att även omfatta , och . Det nordiska utlänningsutskottet, med primärt ansvarar för övervakningen av hur den nordiska passkontrollöverenskommelsen tillämpas, har haft två samrådsmöten med företrädare för de nordiska utlänningsmyndigheterna. Vid mötena utbyts bl.a. information om förestående ändringar i ländernas viseringspolitik. I dessa möten deltar även representanter för berörda departement 3.5.8 Ungdomsfrågor Allmänt Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för , som lyder under kulturministrarna. är ministerrådets rådgivande och koordinerande organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor och innehåller representanter från såväl myndigheter som ungdomsorganisationer. Kommittén har bl.a. i uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera nordisk ungdomsforskning och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla ministerrådets sektorer. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt ungdomssamarbete uppgick till . Samarbetet inom En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdet är bidragsgivning till ungdomsorganisationernas nordiska nätverk och till olika ungdomsprojekt. Efter en utveckling av stödordningen omfattar projektstödet nu samtliga ungdomsinitiativ oavsett om de är nationella eller lokala. Kommittén har därför möjlighet att i större utsträckning tillvarata andra nordiska ungdomsinitiativ än bara dem som kommer från nationellt stödberättigade ungdomsorganisationer. Kulturministrarna har beslutat att av ministerrådets budget för ungdomsfrågor skall gå till bidragsgivning. Resterande medel avser kostnader för samordning av nordisk ungdomsforskning samt kommitténs egna projekt och kostnader. Det nordiska samarbetet inom ungdomsforskningen är en prioriterad fråga för kommittén. Efter en utvärdering beslutade kommittén att vidareutveckla det nordiska ungdomsforskningssamarbetet. anställs därför en forskningskoordinator på heltid. Syftet med projektet är att stärka samarbetet mellan ungdomsforskare, beslutsfattare och brukare. Ett utkast till nytt nordiskt femårigt ungdomsforskningsprogram har presenterats . Ett seminarium kring olika rapporter om ungdomars levnadsförhållanden och etablering i de nordiska länderna hölls i . Ett seminarium för att diskutera de speciella förhållandena för ungdomsfrågor och ungdomsarbete i Västnorden och på genomfördes på . Utvecklingen av ungdomssamarbetet mellan Östersjöstaterna har varit en prioriterad fråga sedan det finska ordförandeskapet . Efter ett initiativ inom arrangerade i samarbete med 1997 en konferens i om Östersjösamarbete i ungdomsfrågor. Som en uppföljning av denna konferens genomförde i en ungdomsministerkonferens där ett program för fortsatt ungdomssamarbete i antogs. ordförandeskap Inom det nordiska ungdomssamarbetet har flera frågor lyfts fram. Hit hör utvecklingen av insatser för att stärka ungdomars inflytande, insatser för att stärka ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden, främjande av idéutveckling och entreprenörskap, samordning av ståndpunkter och möjliga insatser inom Östersjösamarbetet, ett utvecklat samarbete kring miljöfrågor, internationella utvärderingar av den nationella ungdomspolitiken samt samverkan mellan arbetet i EU och i kring ungdomsfrågor och ungdomsforskning. Arbetsmarknadsfrågor för ungdomar har inte varit ett prioriterat område inom , men är ett område som utifrån ett ungdomspolitiskt sektorsövergripande synsätt har haft hög prioritet för det svenska ordförandeskapet. Kommittén har i samarbete med för arbetsmarknad och arbetsmiljö tillsammans med flera aktörer inlett ett samarbete för att utveckla ett gemensamt projekt. Avsikten är att skapa ett dynamiskt nordiskt nätverk där idéutbyte och erfarenheter får spridning mellan de nordiska länderna. Kommittén genomförde i linje härmed i samarbete med ministerrådets ämbetsmannakommitté för arbetsmarknad och arbetsmiljö och med en konferens i syfte att stärka samarbetet mellan de nordiska länderna för att lägga grunden till ökade möjligheter för ungdomar inom arbetsmarknadsområdet. En konferens genomfördes också av kommittén för att belysa möjligheter för ungdomars inflytande och olika former för organisering i samverkan med för ungdomsorganisationer (LSU) med stöd från bl.a. dåvarande . 3.6 Säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete diskuteras säkerhetspolitiska frågor inom ramen för . Det tar sig bl.a. uttryck i att säkerhetspolitiken numera är en naturlig del av utrikesministrarnas löpande dialog och årliga utrikespolitiska redogörelse samt att de nordiska försvarsministrarna deltar i årliga session och att de lämnar en gemensam nordisk försvarspolitisk redogörelse. Vid sessionen framfördes den av försvarsminister. Det var i historia som en sådan redogörelse gavs. Utanför ram möts de nordiska försvarsministrarna minst . Vid dessa möten diskuteras aktuella försvars- och säkerhetspolitiska frågor av gemensamt intresse. Ett aktivt utbyte mellan de nordiska länderna bidrar bl.a. till kunskapsöverföring samt möjlighet till att vid behov agera gemensamt i andra fora. Ett fördjupat tankeutbyte har också utvecklats mellan de parlamentariska organ och politiska utredningar som i de olika länderna bereder försvars- och säkerhetspolitiska frågor. har både det multilaterala och det bilaterala försvarsrelaterade samarbetet utökats och fördjupats mellan de nordiska länderna. Kärnan i det nordiska försvarsrelaterade samarbetet utgörs främst av verksamhet inom det fredsfrämjande området. För att underlätta samarbete, koordinering och effektivisering av nordiska resurser skapades NordSamFN och som ersattes av en ny samarbetsstruktur benämnd Nordcaps ("Nordic Coordinated Arrangement for Military Peace Support") . Nordcaps kan ses som ett verktyg för att förbättra de nordiska ländernas förmåga att agera gemensamt inför beslut om och vid deltagande i fredsfrämjande insatser. Nordcaps bidrar även till ett intensifierat informationsutbyte och ett fördjupat utbildnings- och materielsamarbete mellan de nordiska länderna. Den nordisk-polska brigaden i Bosnien och den nordiska bataljonen i är exempel på framgångsrikt nordiskt samarbete. kom de nordiska försvarsministrarna överens om att fördjupa och utveckla det nordiska samarbetet ytterligare inom Nordcaps. Målsättningen skall vara att vid behov kunna sända ut en gemensam nordisk fredsfrämjande brigad. Brigaden skall kunna bidra till en ökad samverkansförmåga, med en utökad materielsamordning som följd. Nordcaps fredsfrämjande brigad är ett exempel på den pågående utvecklingen mot en alltmer multinationell europeisk krishanteringsförmåga. En nordisk brigad skulle kunna skapa möjligheter till större inflytande vid internationell krishantering. Vidare skulle ett nordiskt övningssystem kunna skapas där större och mindre lednings-, stabs-, tjänst- och funktionsövningar m.m. kan genomföras. beslöt försvarsministrarna även att de nordiska länderna inom ramen för Nordcaps skulle öka erfarenhetsutbytet från tidigare fredsfrämjande insatser. Nordic Peace För att förbättra ländernas förmåga att samarbeta vid fredsfrämjande insatser genomförs olika gemensamma övningar. Partnerskap för fred (PFF) utgör härvidlag en värdefull ram. arrangeras den årliga övningen "Nordic Peace". Det är en nordisk övning som genomförs i PFF:s anda. Den första "Nordic Peace"-övningen genomfördes i . Till övning, som genomfördes i , var även de baltiska länderna inbjudna att delta. har påbörjat förberedelserna "Nordic Peace"-övning och kommer att stå som värd 2000. övning deltog drygt 2000 officerare och soldater samt ett stort antal civila hjälporganisationer och observatörer från åtta länder. Syftet med övningen var att förbättra deltagande nationers förmåga att samarbeta med både militära och civila resurser vid fredsfrämjande insatser. Resultatet har i stort visat att denna övningsform ger en bra grund för utveckling av civilt-militärt samarbete för fortsatt träning inför operativa insatser. utsågs av de nordiska försvarsministrarna till nordisk "ledande nation" inom minröjningsområdet. För att förbättra samordningen inom minröjningsområdet har samtliga nordiska länder utsett varsin nationell minröjningskoordinator. Koordinering sker inom områden såsom forskning, materielutveckling, industrifrågor, utbildningsfrågor samt fredsfrämjande- och humanitära insatser. färdigställdes en rapport inom Nordcaps om minröjning och hur det nordiska samarbetet skulle kunna utvecklas och förbättras. kommer de nordiska länderna att ta ställning till det fortsatta arbetet. Minröjning är en viktig verksamhet och stora insatser behövs för att få bort miljontals minor världen över. Handlingsprogram för nordiskt försvarsmiljösamarbete finns ett handlingsprogram för nordiskt försvarsmiljösamarbete. I programmet redovisas ett antal samarbetsområden. leder arbetet med bistånd till länder i närområdet. En första diskussion mellan de nordiska länderna och samt de baltiska länderna, och hölls . Med utgångspunkt i mottagarstaternas önskemål och och möjligheter att lämna bistånd har därefter en lista över möjliga försvarsmiljöprojekt sammanställts. Inriktningen är att bilaterala eller multilaterala projekt skall kunna initieras med denna lista som grund. leder arbetet med en gemensam försvarsmiljöpolicy, en Nordisk , för försvarssektorn. Inriktningen inom detta samarbetsområde är att kunna lägga fast en övergripande försvarsmiljöpolicy. leder arbetet med gemensamma miljömål. leder arbetet med ett gemensamt nordiskt utnyttjande av anläggningar för miljöfarlig verksamhet, t.ex. skjutfält. Genom att diskutera försvarsmiljöfrågorna gemensamt i och genom att samnordiskt driva försvarsmiljöfrågorna nationellt och internationellt ökar möjligheterna att förbättra miljön i och kring . finns ett ramavtal om nordiskt försvarsmaterielsamarbete. Ambitionen är bl.a. att få till stånd gemensam upphandling för att nå ekonomiska, tekniska och industriella fördelar. Ett utökat samarbete på materielsidan främjar ett mer effektivt utnyttjande av de nordiska resurserna samt främjar ett ökat samarbete mellan de nordiska ländernas försvarsindustrier. är drygt tjugo arbetsgrupper verksamma. har de arbetsgrupper som undersöker möjligheterna till gemensam nordisk upphandling av helikoptrar och gemensamma studier av ubåtar stått i fokus. Samarbetet med , och har lämnat stöd inom försvarsområdet till , och . Samtliga tre länder håller på att bygga upp försvar, gränsbevakning och andra säkerhetsfunktioner. De nordiska länderna stödjer på olika sätt uppbyggnaden av ett nationellt totalförsvar och samarbetar med andra länder i fråga om bl.a. uppbyggandet av en gemensam baltisk bataljon, Baltbat, för fredsfrämjande verksamhet. har även ett samarbete påbörjats för att upprätta en för de baltiska staterna gemensam marin enhet, Baltron. Som ett resultat av nordisk och internationell samverkan upprättas en gemensam baltisk försvarshögskola i i . Skolan kommer att ta emot de första eleverna . Samtliga nordiska länder bidrar med bl.a. utrustning och lärare. Genom skolan hoppas kunna intensifiera den betydelsefulla kunskapsöverföringen mellan och . träffar de nordiska försvarsministrarna de baltiska ländernas försvarsministrar minst en gång . Självklart kan inte de nordiska länderna åta sig ett eget ansvar för de baltiska ländernas säkerhet och för stabiliteten i . Säkerheten i kan inte skiljas från säkerheten i hela det euro- atlantiska området. Ett tydligt amerikanskt engagemang i är ett grundläggande nordiskt intresse. Ett sätt att säkerställa andra länders engagemang i är att gemensamt utveckla verksamheten inom PFF och det (). Som ett led i denna strävan genomfördes ett viceförsvarsministermöte i . Regeringen vill i detta sammanhang även erinra om de försvarsmiljöprojekt tillsammans med driver i de baltiska staterna. Den svenska delen av projekten finansieras genom den s.k. Östersjömiljarden. Dessa svenska insatser har en stor betydelse för att bygga upp miljökunnandet inom de baltiska försvarsmakterna. Insatserna bidrar också till att stärka de demokratiska grunderna i dessa staters försvarsmakter. Därmed stärks också den pågående demokratiseringsprocessen i denna region. Flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram Vid session i presenterades ett förslag att etablera ett flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram. har arbetet fortsatt med att starta programmet. Man har bl.a. tagit upp frågan om finansiellt stöd från . hölls en konferens med 45 forskare från samtliga nordiska länder. Vid konferensen fastställdes följande sex forskningsprojekt: - Militära styrkors roll och funktion i ljuset av den nya säkerhetsordningen. - "Peace Support Operations". - Komparativ nordisk säkerhetspolitisk doktrin - nu och . - "Cooperation conflict or chaos - the future of Russian security policy and its implication for the Nordic/Baltic region". - Komperativ nordisk säkerhetspolitik under det . - Funktionell säkerhet i en globaliserad värld. Varje projektgrupp, som består av tiotalet forskare, har fastställt egna aktivitetsplaner med etappmål och förväntade slutprestationer för . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:67 Nordiskt samarbete 1998.