prop · GM0335 · 1999-01-01 00:00:00 — 55 § En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte i , om den mot vilken skiljedomen åberopas visar 1. att part enligt tillämplig lag saknade behörighet att ingå skiljeavtalet eller inte var behörigen företrädd eller att skiljeavtalet är ogiltigt enligt den lag som enligt parternas överenskommelse skall tillämpas eller, i avsaknad av varje anvisning i sådant hänseende, lagen i den stat där skiljedomen har meddelats, 2. att han ej i vederbörlig ordning har underrättats om tillsättandet av skiljeman eller om skiljeförfarandet eller att han av annan orsak inte varit i stånd att utföra sin talan, 3. att skiljedomen behandlar en tvist som inte avsetts med eller omfattas av parternas begäran om skiljedom eller att skiljedomen innehåller beslut i en fråga som faller utanför skiljeavtalet; dock skall, om beslut i en fråga som omfattas av uppdraget kan skiljas från beslut som faller utanför uppdraget, den del av skiljedomen som omfattas av uppdraget erkännas och verkställas, 4. att skiljenämndens tillsättande eller dess sammansättning eller skiljeförfarandet strider mot vad parterna avtalat eller, om avtal härom saknas, mot lagen i den stat där förfarandet har ägt rum, eller 5. att skiljedomen ännu inte blivit bindande för parterna eller att den undanröjts eller dess verkställighet uppskjutits av behörig myndighet i den stat där den meddelats eller enligt vars lag den meddelats. 56 § En utländsk skiljedom erkänns och verkställs inte heller, om domstolen finner 1. att skiljedomen innefattar prövning av en fråga, som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän, eller 2. att det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för rätts- ordningen i att erkänna eller verkställa skiljedomen. 57 § Ansökan om verkställighet av en utländsk skiljedom görs hos . Till ansökan skall skiljedomen bifogas i original eller styrkt kopia. Om hovrätten inte bestämmer annat skall även en styrkt översättning av hela domen till svenska språket inges. 58 § Ansökan får inte bifallas utan att motparten har beretts tillfälle att yttra sig. 59 § Invänder motparten att skiljeavtal inte träffats skall sökanden inge skiljeavtalet i original eller styrkt kopia samt styrkt översättning till svenska språket eller på annat sätt visa att skiljeavtal ingåtts. Invänder motparten att han gjort framställning om undanröjande av skiljedomen eller uppskov med dess verkställighet hos myndighet som avses i 55 § 5, får hovrätten uppskjuta avgörandet samt, om sökanden begär det, ålägga motparten att ställa skälig säkerhet vid påföljd att beslut om verkställighet annars kan komma att meddelas. 60 § Bifaller hovrätten ansökningen, verkställs skiljedomen som svensk domstols lagakraftägande dom, om inte efter talan mot hovrättens beslut bestämmer något annat. 61 § Har säkerhetsåtgärd enligt 15 kap. beviljats, skall vid tillämpning av 7 § samma kapitel med talans väckande jämställas påkallande av ett skiljeförfarande utom riket som kan leda till en skiljedom som erkänns och kan verkställas här. Sedan ansökan om verkställighet av utländsk skiljedom gjorts ankommer det på hovrätten att pröva en begäran om säkerhetsåtgärd eller om upphävande av sådant beslut. Denna lag träder i kraft då lagen (1929:145) om skiljemän och lagen (1929:147) om utländska skiljeavtal och skiljedomar upphör att gälla. Äldre bestämmelser tillämpas i fråga om skiljeförfaranden där skiljeavtalets tillämpning har påkallats före ikraftträdandet och beträffande ansökningar om verkställighet av utländska skiljedomar som gjorts före ikraftträdandet. Bestämmelsen i 3 § andra stycket gäller inte rättshandling som företagits före ikraftträdandet. Har skiljeavtal slutits före ikraftträdandet gäller 18 § andra stycket, 21 § första stycket 1 och 26 § andra och tredje styckena lagen (1929: 145) om skiljemän fortfarande, såvitt avser tid för meddelande av skiljedom, i förfaranden där skiljeavtalets tillämpning har påkallats från den nya lagens ikraftträdande. Parterna kan i fall som anges i 2 och 4 bestämma att endast den nya lagen skall gälla. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till lagen (1929:145) om skiljemän tillämpas i stället den nya lagen. 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 34 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 34 kap. Om rättegångshinder 1 § Fråga om hinder för målets upptagande skall av rätten företagas, så snart anledning förekommer därtill. Rättegångshinder skall av rätten självmant beaktas, om ej annat är stadgat. I lagen (1995:000) om skilje- förfarande finns särskilda bestäm- melser om hinder mot rättegång. Dessa skall beaktas endast efter invändning av part Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 2 kap. 24 §, 3 kap. 15 18 §§ och 18 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förfarandet hos kronofogdemyndigheten 24 § Har enligt 4 kap. 20, 21 eller 22 § eller 13 kap. 7 § andra stycket föreläggande meddelats att väcka talan vid domstol, skall tvisten prövas av en tingsrätt i den region där kronofogdemyndigheten finns, om ej annat följer av andra stycket. Om föreläggande har meddelats enligt 4 kap. 20, 21, 22 eller 26 § i fall då tvisten rör egendom som avses i 10 kap. 10 eller 12 § , gäller om domstols behörighet vad som sägs där. Har föreläggande meddelats enligt 4 kap. 23 § första stycket eller 9 kap. 11 § tredje stycket, gäller om domstols behörighet vad som i allmänhet är föreskrivet därom. I fall som avses i 4 kap. 23 § andra stycket skall tvisten prövas, när fråga är om pantbrev i fastighet, av den tingsrätt som anges i 10 kap. 10 § och annars av en tingsrätt i det län där kronofogdemyndigheten finns. Har föreläggande meddelats enligt 3 kap. 16 § gäller om dom- stols behörighet vad som sägs i 44 § lagen (1995:000) om skilje- förfarande. I föreläggande skall anges vid vilken domstol talan i första hand bör väckas. Skiljedom 15 § Skiljedom som grundas på skiljeavtal får verkställas, om 1. skiljeavtalet ej innehåller förbehåll om rätt för part att klandra domen, 1. skiljeavtalet ej innehåller förbehåll om rätt för part att föra talan mot domen eller, när sådant förbehåll finns, tiden för parts talan har gått ut utan att talan har förts och 2. omständighet ej föreligger som gör domen ogiltig, även om talan ej förs mot domen, och 3. det ej heller görs sannolikt att domen kan hävas enligt 21 § lagen (1929:145) om skiljemän. 2. domen uppfyller före- skrifterna om skriftlighet och undertecknande i 31 § första stycket lagen (1995:000) om skiljeförfarande. I fråga om ersättning till skilje- man får skiljedomen verkställas, om tiden för parts talan mot domen i denna del har gått till ända utan att sådan talan har väckts och det ej föreligger omständighet som avses i första stycket 2. I fråga om ersättning till skiljeman får skiljedomen verk- ställas, om 1. tiden för parts talan mot domen i denna del har gått ut utan att talan har väckts och 2. domen uppfylle föreskrifterna om skriftlighet och undertecknande i 31 § första stycket lagen (1995:000) om skiljeförfarande. Svaranden skall alltid beredas tillfälle att yttra sig innan verk- ställighet sker. Om verkställighet av skiljedom som omfattas av en sådan överenkommelse om inskränkning i parts rätt att föra talan mot skiljedomen som anges i 52 § lagen (1995:000) om skilje- förfarande gäller vad som före- skrivs där. Finns anledning att anta att en skiljedom som enligt 15 § får verkställas är ogiltig och pågår inte redan rättegång om detta, skall kronofogdemyndigheten före- lägga sökanden att inom en månad från det att föreläggandet delgavs honom väcka talan i saken mot svaranden. 16 § 17 § Bestämmelserna i 15 § första stycket 2 och 3 samt andra stycket tillämpas också på skiljedom som, utan att skiljeavtal föreligger, medstöd av bestämmelse i lag har meddelats enligt lagen (1929:145) om skiljemän. Bestämmelserna i 15 och 16 §§ gäller i tillämpliga delar skilje- dom som, utan att skiljeavtal före- ligger, medstöd av bestämmelse i lag har meddelats med tillämpning av lagen (1995:000) om skilje- förfarande.. Möter ej på grund av bestäm- melserna i 15 eller 16 § hinder mot verkställighet av skiljedom, skall kronofogdemyndigheten med- dela särskilt beslut härom. Innan sådant beslut meddelas, skall svaranden beredas tillfälle att yttra sig. 18 § Sedan beslut som avses i 17 § har meddelats, verkställs skilje- domen såsom lagakraftägande dom, om ej annat förordnas av domstol där talan mot skiljedomen är anhängig. Möter inte på grund av bestämmelserna i 15 eller 17 § hinder mot verkställighet av skiljedomen, verkställs den som lagakraftägande dom, om inte annat förordnas av domstol där talan mot skiljedomen förs. Har sökanden förelagts att väcka talan enligt 16 § får skiljedomen dock verkställas endast i fall och under villkor som gäller för icke lagakraftägande underrättsdomar. Sedan talan om skiljedomens giltighet väckts av sökanden eller svaranden får domstolen bestämma om verk- ställigheten. Väcks inte talan inom den angivna tiden eller avslutas målet utan prövning i sak skall vid tillämpning av 22 § anses som om skiljedomen hade upphävts. Besvär 5 § Följande beslut får inte överklagas: 1. ett beslut genom vilket begäran om rättelse av utmätning enligt 4 kap. 33 eller 34 § eller av kvarstad för fordran enligt 16 kap. 13 § har lämnats utan bifall, 2. ett beslut genom vilket en rättighet inte har förbehållits enligt 12 kap. 33 § andra stycket, 3. ett beslut genom vilket en förrättningsman har förklarats jävig, 4. ett beslut i en fråga som avses i 17 kap. 4 § första stycket. 4. ett beslut i en fråga som avses i 17 kap. 4 § första stycket, 5. ett beslut i sådan fråga om verkställighet av skiljedom som avses i 3 kap. 16 §. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas beträffande en ansökan om verkställighet som gjorts före ikraftträdandet. 4 Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 8 kap. 28 § och 12 kap. 66 § jordabalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arrende i allmänhet 28 § Vid jordbruksarrende och bostadsarrende får avtal mellan jordägare och arrendator, att fram- tida tvist med anledning av arrendeförhållandet skall hän- skjutas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, ej göras gällande i fråga om arrendatorns rätt eller skyldighet att tillträda eller kvarsitta på arrendestället, fastställande av arrendevillkor i fall som avses i 9 kap. 12 eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 §. I övrigt gäller skiljeavtalet ej såvitt därigenom skiljemän utsetts eller bestäm- melse meddelats om skiljemän- nens antal, sättet för deras utseende eller förfarandet vid skiljenämnden. I berörda hänseen- den skall lagen (1929:145) om skiljemän tillämpas. Vad som sagts nu utgör dock ej hinder för att i skiljeavtalet utse arrende- nämnden till skiljenämnd eller bestämma för skilje- mannaåtgärdens avslutande än den tid som anges i nämnda lag. Vid jordbruksarrende och bostadsarrende får avtal mellan jordägare och arrendator, att fram- tida tvist med anledning av arrendeförhållandet skall hän- skjutas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, ej göras gällande i fråga om arrendatorns rätt eller skyldighet att tillträda eller kvarsitta på arrendestället, fastställande av arrendevillkor i fall som avses i 9 kap. 12 eller 13 § eller 10 kap. 6 a § eller bestämmande av ersättning enligt 9 kap. 14 §. I övrigt gäller skiljeavtalet ej såvitt därigenom skiljemän utsetts eller bestäm- melse meddelats om skiljemän- nens antal, sättet för deras utseende eller förfarandet vid skiljenämnden. I berörda hänseen- den skall lagen (1995:000) om skiljeförfarande tillämpas. Vad som sagts nu utgör dock ej hinder för att i skiljeavtalet utse arrende- nämnden till skiljenämnd eller bestämma för meddelande av skiljedom. 12 kap. Hyra 66 § Avtal mellan hyresvärd och hyresgäst, att framtida tvist med anledning av hyresförhållandet skall hänskjutas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skilje- domen, får ej göras gällande i fråga om hyresgästens rätt eller skyldighet att tillträda eller behålla lägenheten, fastställande av hyres- villkor i fall som avses i 51, 52 eller 55 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 55 d § eller bestämmande av ersättning enligt 58 b §. I övrigt gäller skiljeavtalet ej såvitt därigenom skiljemän utsetts eller bestämmelse meddelats om skilje- männens antal, sättet för deras utseende eller förfarandet vid skiljenämnden. I berörda hänseen- den skall lagen (1929:145) om skiljemän tillämpas. Vad som sagts nu utgör dock ej hinder för att i skiljeavtalet utse hyres- nämnden till skiljenämnd eller bestämma för skilje- mannaåtgärdens avslutande än den tid som anges i nämnda lag. Avtal mellan hyresvärd och hyresgäst, att framtida tvist med anledning av hyresförhållandet skall hänskjutas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skilje- domen, får ej göras gällande i fråga om hyresgästens rätt eller skyldighet att tillträda eller behålla lägenheten, fastställande av hyres- villkor i fall som avses i 51, 52 eller 55 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 55 d § eller bestämmande av ersättning enligt 58 b §. I övrigt gäller skiljeavtalet ej såvitt därigenom skiljemän utsetts eller bestämmelse meddelats om skilje- männens antal, sättet för deras utseende eller förfarandet vid skiljenämnden. I berörda hänseen- den skall lagen (1995:000) om skiljeförfarande tillämpas. Vad som sagts nu utgör dock ej hinder för att i skiljeavtalet utse hyres- nämnden till skiljenämnd eller bestämma för meddelande av skiljedomen. Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § konkurslagen (1987:672) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. Konkursansökan och konkursbeslut 6 § Har en borgenärs fordran fastställts av domstol eller av kronofogde- myndighet med stöd av lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning, skall detta godtas som stöd för behörighet att begära gäldenären i konkurs, även om avgörandet inte har vunnit laga kraft. Detta gäller dock inte, om en domstol har förordnat att avgörandet inte får verkställas. En fordran som har fastställts genom skiljedom skall också god- tas, om skiljedomen får verkställas enligt 3 kap. 15 eller 16 § utsök- ningsbalken och en domstol inte har meddelat ett sådant förord- nande som avses i 18 § i samma kapitel. En fordran som har fastställts genom en giltig skiljedom skall också godtas, om skiljedomen får verkställas enligt 3 kap. 15 eller 17 § utsökningsbalken och en domstol inte efter talan mot skilje- domen har bestämt annorlunda. I andra fall än de som avses i första och andra styckena skall borgenären styrka sin behörighet att begära gäldenären i konkurs. Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning Härigenom föreskrivs att 33 och 38 §§ lagen (1990:746) om betal- ningsföreläggande och handräckning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 33 § Om svaranden i ett mål om betalningsföreläggande eller vanlig handräckning bestrider ansökningen i rätt tid, skall sökanden genast underrättas om det. Om sökanden vill vidhålla sitt yrkande, kan han begära att målet eller, om bestridandet avser endast en del av yrkandet, målet i den bestridda delen skall överlämnas till tingsrätt. Underrättelse enligt första stycket skall innehålla upplysning om vad som sägs där samt i 34, 35 och 37 §§. En invändning om skiljeavtal skall behandlas som ett be- stridande. 38 § Om det behövs, skall sökanden få tillfälle att yttra sig över vad svaranden har anfört i bestridandet. Begär sökanden ersättning för kostnader som uppkommit efter ansökningen, skall han ange detta i ett sådant yttrande. får inte förordna om ytterligare skriftväxling i målet. En invändning om skiljeavtal hindrar inte att ansökningen prövas. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över delbetänkande Ny lag om skiljeförfarande (SOU 1994:81) Yttranden över delbetänkande (SOU 1994:81) Ny lag om skiljeförfarande har till avgetts av , Hovrätten för Nedre , , , vid , Riks- revisionsverket, Statskontoret, Juridiska fakultetsstyrelsen vid , , i , , , , , , , Verkstadsindustrier, , , , , , Franchisetagarna, och . har bifogat yttranden från kronofogdemyndigheterna i och samt . Yttrande har också kommit in från . Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig men avstått: , , Sydsvenska Handels- kammaren, , Föreningen () och . Förteckning över utländska experter som har yttrat sig över förslag till ny lag om skiljeförfarande (The Draft New Swedish Arbitration Act) Följande utländska experter har avgett yttrande: (), (), (), (), Me , (), (), () gemensamt med (), (), (), (), (), Professor (), Professor (), (), (), Professor (), Professor (), Dr habil (), V V Veeder QC (). Slutbetänkandets lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. Om offentlighet och ordning vid domstol 1 § Förhandling vid domstol skall vara offentlig. Kan det antagas att vid förhand- ling kommer att förebringas upp- gift, för vilken hos domstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen (1980:100), må rätten, om det bedömes vara av synnerlig vikt att uppgiften ej röjes, förordna att förhandlingen i vad den angår uppgiften skall hållas inom stängda dörrar. Även i annat fall må förhandling hållas inom stängda dörrar, om sekre- tessen gäller enligt 7 kap. 22 §, 8 kap. 17 § eller 9 kap. 15 eller 16 § sekretesslagen eller, i vad avser domstolsförhandling under förundersökning i brottmål eller därmed likställt mål eller ärende, enligt 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17 § samma lag. Förhandling skall alltid hållas inom stängda dörrar, om sekretessen gäller enligt 9 kap. 3 § andra stycket samma lag och det skulle strida mot avtal som avses där att uppgiften röjes vid förhandlingen. Kan det antagas att vid förhand- ling kommer att förebringas uppgift, för vilken hos domstolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen (1980:100), må rätten, om det bedömes vara av synnerlig vikt att uppgiften ej röjes, förordna att förhandlingen i vad den angår uppgiften skall hållas inom stängda dörrar. Även i annat fall må förhandling hållas inom stängda dörrar, om sekre- tessen gäller enligt 7 kap. 22 §, 8 kap. 17 eller 24 § eller 9 kap. 15 eller 16 § sekretesslagen eller, i vad avser domstolsförhandling under förundersökning i brottmål eller därmed likställt mål eller ärende, enligt 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17 § samma lag. Förhandling skall alltid hållas inom stängda dörrar, om sekretessen gäller enligt 9 kap. 3 § andra stycket samma lag och det skulle strida mot avtal som avses där att uppgiften röjes vid förhandlingen. Förhör med den som är eller lider av en psykisk störning får hållas inom stängda dörrar. Är eljest för särskilt fall föreskrivet, att förhandling må hållas inom stängda dörrar, vare det gällande. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1955:000) om skiljeförfarande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:000) om skiljeförfarande att 6, 37, 38, 40 och 43 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Kan en tvist mellan närings- idkare och konsument prövas av tingsrätt och rör tvisten vara, tjänst eller annan nyttighet som tillhandahållits för huvudsakligen enskilt bruk, får ett före tvistens uppkomst träffat avtal att tvist skall hänskjutas till skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen göras gällan- de endast om 1 kap. 3 d § första stycket inte skulle vara tillämpligt vid pröv- ning av tvisten i tingsrätt. Rör en tvist mellan närings- idkare och konsument vara, tjänst eller annan nyttighet som till- handahållits för huvudsakligen en- skilt bruk, får ett före tvistens uppkomst träffat skiljeavtal inte göras gällande. Dock gäller sådana avtal i hyres- eller arrendeförhållanden om däri- genom hyres- eller arrendenämnd utsetts till skiljenämnd och annat inte följer av bestämmelserna i 8 kap. 28 § eller 12 kap. 66 § jordabalken. Första stycket gäller ej om tvisten rör avtal mellan försäkringsgivare och försäkringstagare om försäkring som grundas på kollektivavtal eller som grundas på gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen och ej heller om annat följer av internationella förpliktelser. 37 § Har skiljemännen avslutat förfarandet genom skiljedom utan att avgöra de frågor som hänskjutits till dem får part överklaga domen hos tingsrätten. Talan skall väckas från den dag då parten fick del av domen. Skiljedomen skall innehålla tydlig hänvisning om vad part som vill överklaga domen skall göra. Första stycket medför rätt att föra särskild talan mot beslut i fråga som anges i 43 § endast om den skiljedom i vilken beslutet har tagits in innebär att skiljemännen har ansett sig obehöriga att pröva tvisten. Första stycket medför rätt att föra särskild talan mot beslut i fråga som anges i 43 § utan att gälla tillämpning av andra stycket i nämnda § endast om den skiljedom i vilken beslutet har tagits in innebär att skiljemännen har ansett sig obehöriga att pröva tvisten 38 § Parterna skall solidariskt betala skälig ersättning till skiljemännen för arbete och utlägg. Har skiljemännen i skiljedomen förklarat att de är obehöriga att pröva tvisten är dock den part som inte påkallade skiljeförfarandet betalningsansvarig endast i den mån det föranleds av särskilda omständigheter. Skiljemännen får i slutlig skiljedom förplikta parterna att betala ersättning till dem jämte ränta från den dag som infaller efter den dag då skiljedomen meddelades. Ersättningen skall anges särskilt för varje skiljeman. Om en part i egenskap av konsument eller annars intar en underlägsen ställning i förhållande till motparten är han dock inte skyldig att betala högre belopp än som motsvarar ett basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring för skilje- förfarandets inledande. Detta gäller inte om tvisten rör parts näringsverksamhet och parten skäligen kan bära kostnaden. Vid denna bedömning skall särskilt beaktas antalet anställda i rörelsen samt dess omsättning och balans- omslutning. Tredje stycket tillämpas endast om part begär det. 40 § Bestämmelserna i 38 och 39 §§ gäller inte om något annat har bestämts av parterna gemensamt på ett sätt som är bindande för skiljemän. Bestämmelserna i 38 första och andra styckena samt 39 §§ gäller inte om något annat har bestämts av parterna gemensamt på ett sätt som är bindande för skiljemän. Avtal angående ersättningen till skiljemännen som inte träffas med parterna gemensamt är ogiltigt. Har ena parten ställt hela säkerheten får han dock ensam medge att skiljemännen tar säkerheten i anspråk för att täcka upplupen ersättning för arbete. 43 § Om inte parterna har överenskommit något annat får skiljemännen på begäran av part förplikta motparten att betala ersättning för hans kostnader och bestämma hur ersättningen till skiljemännen slutligt skall fördelas mellan parterna. Skiljemännens förordnande får även omfatta ränta om part har yrkat det. Om en part i egenskap av konsument eller annars intar en underlägsen ställning i förhållande till motparten skall han inte bära högre belopp av ersättningen till skiljemännen än som motsvarar ett basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring vid tid- punkten för skiljeförfarandets inledande. Detta gäller dock inte om tvisten rör parts närings- verksamhet och parten skäligen kan bära kostnaden. Vid denna bedömning skall särskilt beaktas antalet anställda i rörelsen samt dess omsättning och balansomslut- ning. Andra stycket tillämpas endast om part begär det.