prop · GM0360 · 1999-01-01 00:00:00 — 10.2.3 Mobil och trådlös kommunikation Vidare har och rådet antagit ett gemensamt beslut om ett samordnat införande av ett system för mobil och trådlös telekommunikation av tredje generationen i gemenskapen (UMTS). Beslutet syftar till att underlätta ett snabbt och samordnat införande av UMTS. Medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att möjliggöra ett samordnat och gradvist införande av UMTS-tjänster , och de skall inrätta ett system för auktorisation för UMTS . 10.2.4 Konvergens mellan telekommunikation, medier och informationsteknik har också frågan om konvergens mellan sektorerna telekommunikationer, medier och informationsteknik diskuterats flitigt inom EU. Europeiska kommissionens generaldirektorat för tele- kommunikation, informationsmarknaden och användning av forsknings- resultat (GD XIII) publicerade grönboken om konvergens. Generaldirektoratet för information, kommunikation, kultur och audiovisuella medier (GD X) aviserade därefter att man avsåg att aktivt delta i beredningsarbetet. Parallellt med teleministrarnas arbete med grönboken behandlas frågan även av kulturministrarna. Den lämnade remissvar med anledning av grönboken . presenterade GD X och GD XIII tillsammans en sammanfattning av resultaten av remissförfarandet tillsammans med tre ytterligare frågor som kommissionen begärde syn- punkter på. avgav ett svar . Kommissionen förväntas återkomma med förslag till en handlingsplan. 10.3 Post 10.3.1 Postdirektivet 1995 beslutade kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om gemensamma regler för utvecklingen av posttjänster i gemenskapen och för förbättring av servicekvaliteten. Vid telekommunikationsrådet godkändes diskussioner ett omarbetat förslag, direktiv /67/EG av om gemensamma regler för utveckling av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna. Direktivet publicerades och medlemsländerna skall ha genomfört regleringen . inledde kommissionen arbete i en föreskrivande kommitté, en så kallad . Kommittén har endast träffats en gång . Kommissionen har också arbetat med ett nytt förslag för den fortsatta avregleringen av gränsöverskridande post och direktreklam. Enligt gällande postdirektiv skulle kommissionen presentera ett förslag . Förslaget är emellertid försenat och förväntas komma . 11 Skatter Arbetet med att harmonisera skatter inom EU har pågått . Det gäller företrädesvis de indirekta skatterna där gemenskapens ansträngningar lett till förhållandevis långtgående resultat. På andra områden, som beskattning av individer och företag, går arbetet emellertid långsammare. 11.1 fattade ett beslut om ett skattepaket avseende direkt beskattning i syfte att hindra skadlig skattekonkurrens (EGT C 2, , s. 1). Skattepaketet består av en rad slutsatser beträffande beståndsdelarna i paketet, nämligen en uppförandekod för företagsbeskattning, riktlinjer för ett direktiv om sparande samt ett direktiv om beskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan företag. har det pågått ett intensivt arbete med att föra utvecklingen framåt beträffande de olika delarna i paketet. 11.1.1 Uppförandekoden för företagsbeskattning och medlemsstaterna antog en politiskt bindande uppförandekod för företagsbeskattning. Syftet med koden är att minska de snedvridningar på den inre marknaden som kan bli följden av skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Koden innehåller bl.a. kriterier för vad som skall anses vara skadlig skattekonkurrens och bestämmelser om hur potentiellt skadliga skatteåtgärder skall granskas. Den innehåller också ett åtagande för medlemsstaterna att avveckla sådana skatteåtgärder som anses som skadliga samt att inte införa nya skadliga åtgärder. inrättades rådsarbetsgruppen Uppförandekodgruppen som har till uppgift att utföra granskningen enligt koden. Gruppens arbete har därefter i huvudsak bestått i att sammanställa beskrivningar av de skatteåtgärder i medlemsstaterna som kan tänkas falla under kodens tillämpningsområde samt att inleda granskningen av dessa åtgärder med hjälp av kodens kriterier. 11.1.2 Ett direktivförslag om beskattning av sparande presenterade kommissionen ett förslag till ett direktiv i syfte att säkerställa en effektiv minimibeskattning av ränteinkomster från sparande i gemenskapen (KOM(1998) 295 slutlig). Direktivförslaget behandlar räntor som utbetalas i en medlemsstat till enskilda personer som är bosatta i en annan medlemsstat. Direktivet bygger på en samexistensmodell enligt vilken varje medlemsstat efter eget val antingen tar ut en minimikällskatt eller förser andra medlemsstater med uppgifter om inkomster från sparande. Den i förslaget angivna minimikällskatten är . Arbetet med direktivet i rådsarbetgrupp har inletts. 11.1.3 Ett direktivförslag om beskattning av ränte- och royaltybetalningar presenterade kommissionen ett förslag till ett direktiv om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltier som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM(1998) 67 slutlig). Avsikten är att källskatter som tas ut på ränte- och royaltybetalningar inom koncerner skall avskaffas inom gemenskapen. 11.2 Mervärdesskatt 11.2.1 Nytt direktiv om skattefrihet för investeringsguld antog ett nytt direktiv på mervärdesskatteområdet om särskilda regler för investeringsguld, rådets direktiv /80/EG. Det nya direktivet innebär att omsättning av guld i investeringssyfte blir skattefritt utan någon rätt till avdrag för ingående skatt för säljaren. Syftet med de nya reglerna är att jämställa handel med investeringsguld med de undantagna finansiella tjänsterna och att få till stånd harmoniserade regler inom EG på detta område samt att stävja momsfusket med guld. Med investeringsguld menas guldtackor med en finhetsgrad på minst samt guldmynt som inte är samlarmynt med en finhetsgrad på minst . Guldet kan även representeras av värdepapper. 11.2.2 Elektronisk handel meddelande från kommissionen till rådet I ett meddelande till rådet (KOM(1998) 374 slutlig) drar kommissionen upp vissa riktlinjer som enligt kommissionen bör vara vägledande för hur handel över Internet skall hanteras i mervärdesskattehänseende. Kommissionen menar att mervärdesskatten skall anpassas till denna handel och att inga nya eller ytterligare skatter skall övervägas. Vidare skall leveranser av produkter via Internet betraktas som omsättning av tjänster, t.ex. leverans av musik eller videofilm via nätet. Detta får betydelse för var omsättningen anses äga rum och var, i förekommande fall, tjänsten skall beskattas. Kommissionen menar också att det endast är de tjänster som tillhandahålls för konsumtion inom EG som skall beskattas där. Slutligen vill kommissionen att systemet att beskatta Internettjänster görs lätt och effektivt med minsta möjliga börda för skatteadministrationen. enade sig om vissa principer rörande beskattningen vilka väsentligen överensstämde med de riktlinjer kommissionen dragit upp i sitt meddelande. 11.2.3 Nytt direktivförslag om avdragsrätt för mervärdesskatt på vissa varor och tjänster Kommissionen lade fram ett nytt direktivförslag för rådet (KOM(1998) 377 slutlig) om avdragsrätt för mervärdesskatt i vissa fall. Förslaget, som är ett led i kommissionens program för ytterligare anpassningar av mervärdesskatten till den inre marknaden, innebär att företagare skall ha rätt att i sin deklaration dra av mervärdesskatt som erlagts i en annan medlemsstat där de inte är etablerade. Dessutom föreslår kommissionen harmoniserade regler om avdragsbegränsning för mervärdesskatt på förvärv som ligger privatkonsumtion nära, såsom utgifter för mat, dryck, logi och personbil. Förslaget har diskuterats ett fåtal gånger i ministerrådets arbetsgrupp men länderna är långt ifrån eniga om en slutlig text. 11.2.4 Nytt direktivförslag om nivån på normalskattesatsen inom EG I ett nytt direktivförslag av (KOM(1998) 693 slutlig) föreslår kommissionen att medlemsstaterna t.o.m. tillämpar en normalskattesats som får uppgå till och högst . Ändringen innebär att den redan existerande tidsbegränsade tillämpningen av en minimiskattesats om förlängs samt utökas med en maximiskattesats om . Bakgrunden till förslaget är enligt kommissionen att man vill undvika att konkurrenssnedvridningar uppstår i vissa sektorer av ekonomin och särskilt mot bakgrund av införandet av den gemensamma valutan euron. Skattesatsförslaget diskuteras i ministerrådet första gången . Kommissionen avser att lägga fram ett nytt förslag om skattesatserna. 11.2.5 Nytt direktivförslag ömsesidigt bistånd för indrivning av skattefordringar m.m. I ett nytt direktivförslag (KOM(1998) 364 slutlig) föreslår kommissionen att det gamla handräckningsdirektivet (76/308/EEC) ändras till att förutom mervärdesskatt, jordbruksavgifter och tullar omfatta även direkta skatter. Vidare skall det enligt förslaget bli lättare och snabbare att använda sig av ömsesidigt bistånd för indrivning än tidigare, då tunga formalia ofta ledde till att systemet sällan eller aldrig användes. Medlemsstaterna skall direkt erkänna varandras indrivningsdokument och göra dem rättsligt gällande. Vidare måste medlemsstaterna ge den utländska fordringen samma ställning som de inhemska skatte- fordringarna i indrivningsprocessen. Förslaget är särskilt viktigt vid en övergång till ett nytt momssystem inom EG. 11.2.6 Fiscalis-programmet antaget Det i verksamhetsberättelsen om EU 1997 omnämnda Fiscalis- programmet, som syftar till att förstärka de indirekta skattesystemen på den inre marknaden, antogs formellt genom beslut 98/888/EG av rådet och parlamentet (medbeslutandeförfarande enligt artikel 189b i EG-fördraget). 11.3 Punktskatter 11.3.1 Energibeskattningsdirektiv förslag till beskattning av samtliga energiprodukter Kommissionen föreslog ett ramdirektiv om energi- beskattning (KOM(97) 30 slutlig). Förslaget innebär en samlad beskattning av samtliga energiprodukter och har fortsatt att diskuteras i rådets arbetsgrupp för finansiella frågor, utan att enighet har kunnat nås. En lägesrapport presenterades vid ministerrådets möte och rådsarbetsgruppen gavs i uppdrag att fortsätta kompromissdiskussionerna och därvid rikta in sig på vissa frågor i avsikt att nå framsteg. 11.3.2 förslag till ökade befogenheter Kommissionen har i ett direktivförslag till rådet föreslagit ökade befogenheter för den s.k. (KOM(97) 326 slutlig). Denna fungerar dels som normgivande kommitté vad gäller åtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av vissa angivna artiklar i rådets direktiv /12/EEG, dels som rådgivande kommitté för tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser om punktskatter. Kommitténs beslut fattas med kvalificerad majoritet. Som ett led i harmoniseringssträvandena inom gemenskapen föreslås att kommitténs normgivande befogenhet utvidgas. Gemenskapsbestämmelser för skatte- nivåer faller utanför förslagets tillämpningsområde. Det brittiska ordförandeskapet lade fram ett kompromissförslag som endast innehåller vissa administrativa bestämmelser gällande informationsutbytet mellan medlemsstaterna. Något beslut i denna fråga har ännu inte fattats av rådet. 11.3.3 Tobaksskattedirektiv svensk begäran om förlängning av undantaget för minimiskattesats för cigaretter Kommissionen lade fram förslag till vissa tekniska ändringar av gemenskapens nuvarande lagstiftning om beskattning av tobaksvaror (KOM(1998) 320 slutlig). Ändringarna har föreslagits på grundval av vad som framkommit vid den granskning som kommissionen gjort i enlighet med bestämmelser i rådets direktiv /79/EEG och i rådets direktiv /80/EEG. Med ledning av de synpunkter som framkommit i rådets arbetsgrupp för finansiella frågor har det österrikiska ordförande- skapet utarbetat en kompromisstext som endast i mindre omfattning avviker från kommissionens förslag. I samband med behandlingen av kommissionens förslag har begärt en förlängning t.o.m. utgången av av det undantag för uppfyllandet av minimiskattesatsen på cigaretter som fick vid medlemskapet i EU. nuvarande undantag gäller t.o.m. utgången av 1998. 12 Fri rörlighet för personer samt arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor 12.1 Den sociala dimensionen Den sociala dimensionen är ett sammanhängande begrepp för åtgärder som syftar till att motverka negativa sociala effekter av den inre marknaden samt att främja en positiv social utveckling. Den sociala dimensionen omfattar i princip medborgare i deras egenskap av arbetstagare. Arbetskraftens fria rörlighet, socialförsäkringsskydd för den som flyttar och ömsesidigt erkännande av examina utgör centrala beståndsdelar av den sociala dimensionen. Minst lika viktigt är samarbetet på jämställdhets-, arbetsrätts- och arbetsmiljöområdena samt utvecklingen av dialogen med arbetsmarknadens parter. Därutöver inrymmer den sociala dimensionen åtgärder kopplade till strävan att minska de regionala obalanserna inom gemenskapen samt även åtgärder till stöd för ungdomar, äldre och funktionshindrade på arbetsmarknaden. Inom många områden som omfattas av den sociala dimensionen fattas beslut i huvudsak på nationell nivå. Endast då de föreslagna målen inte kan uppnås av medlemsländerna själva förs besluten upp på gemenskapsnivå. EG kan besluta om lagstiftning, främst på arbetsmiljö-, arbetsrätts- och jämställdhetsområdet. Sysselsättningspolitik och sysselsättningsskapande åtgärder är av nationell kompetens och skall inte finansieras av EU-budgeten. Det finns dock inga hinder för att medel tas från EU-budgeten för att finansiera samarbetsprojekt, erfarenhetsutbyte och dylikt. Genom avtalet om socialpolitik, i anslutning till Unionsfördragets sociala protokoll, gavs arbetsmarknadens parter och de kollektivavtal dessa sluter en förstärkt roll. Om parterna så önskar kan de sluta avtal på Europanivå med stöd av avtalet om socialpolitik. 12.1.1 Den sociala dialogen Genom EG-fördraget skapades Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) (avsnitt 39.6). I ESK ingår bl.a. företrädare för arbetsmarknadens parter. På initiativ inleddes den s.k. mellan den europeiska fackliga samorganisationen och arbetsgivarorganisationerna UNICE och CEEP och kommissionen. Dessa överläggningar har därefter formellt förankrats genom artikel 118b i EG- fördraget. Med stöd av denna artikel skall kommissionen sträva efter att utveckla dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare på europeisk nivå så att den, om parterna så önskar, kan leda till avtalsreglerade relationer . har parterna tillsammans med kommissionen diskuterat hur en sådan dialog skall utformas. Kommissionen lade fram ett meddelande (KOM(1998) 322 slutlig) som handlar om att anpassa och främja den sociala dialogen på gemenskapsnivå . I meddelandet diskuteras hur den sociala dialogen kan förbättras och moderniseras genom förändrade arbetsformer för samverkan mellan parterna. Även parternas representativitet och mötesfrekvens tas upp i dokumentet. En del i översynen av den sociala dialogen är den ständiga kommittén för sysselsättning som bildades och hur denna kommitté kan moderniseras och effektiviseras. Ett förslag till ändring av rådets beslut 70/532/EEG om inrättande av den ständiga sysselsättnings- kommittén är intaget som bilaga till meddelandet. Förslaget har varit föremål för diskussioner i rådsarbetsgruppen för arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor . har lyft fram vikten av de nationella arbetsmarknadsparternas roll och deltagande i kommitténs arbete. 12.2 Arbetsmarknadsfrågor 12.2.1 Rådsbeslut om gemenskapens verksamhet för forskning, analys och samarbete på sysselsättningsområdet Rådet beslutade att anta ett gemenskapsprogram som skall främja forskning, samarbete och uppföljning på syssel- sättningsområdet. Programmet skall bidra till att identifiera goda exempel och ge metodologiskt stöd till sådana projekt som syftar till att informera om efterföljansvärda praktiska lösningar, framför allt vad gäller ungdomar, långtidsarbetslösa och särskilt utsatta grupper. Programverksamheten skall övervakas av en blandad kommitté med företrädare för medlemsstaterna och kommissionen. Arbetsmarknadens parter skall på lämpligt sätt knytas till kommitténs arbete. Budgeten uppgår till 30 miljoner ecu för perioden 2000. Rådsbeslutet togs med stöd av artikel 235 i EG-fördraget, vilken kräver enhällighet bland medlemsstaterna när beslut fattas. Ett arbetsprogram har utarbetats i vilket följande fyra övergripande områden kommer att behandlas: förändringen av som en ekonomisk helhet, öka sysselsättningen inom Europeiska unionen, utvidgningen av EU samt främjandet av ett integrerat samhälle. 12.3 Arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor 12.3.1 Nytt direktiv om kemiska ämnen antog rådet ett nytt direktiv om skydd för arbetstagare mot risker relaterade till kemiska ämnen i arbetet, 98/247/EG. Direktivet är ett särdirektiv enligt artikel 16.1 i rådets direktiv /391/EEG om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet. 12.3.2 Ändring av arbetsmiljödirektivet om cancerframkallande ämnen (carcinogener) antog rådet ett direktiv om ändring av direktivet 90/394/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet. I samband med antagandet av ändringsdirektivet uppmanade rådet kommissionen att se över och komma med förslag till ytterligare ändringar av direktivet 90/394/EEG vad avsåg bl.a. mutagena ämnen, trädamm och motsvarande ämnen. Ett förslag till ett andra ändrings- direktiv lämnades av kommissionen . Förslaget innebar bl.a. att arbete som innebär exponering för trädamm från bok och ek också skulle omfattas av bestämmelserna i direktivet. Förslaget behandlades av . antog rådet en gemensam ståndpunkt om en andra ändring av direktivet 90/394/EEG. Den viktigaste ändringen gäller direktivets tillämpningsområde som även avses omfatta arbete som innebär exponering från alla hårda träslag. I beslutet ingår även att kommissionen skall överväga hur reproduktionsstörande ämnen senare skall föras in i direktivet samt att se över gränsvärdena för trädamm och kvarts. 12.3.3 Nytt arbetsmiljödirektiv om arbete i explosiva miljöer antog rådet en gemensam ståndpunkt om ett direktiv om minimikrav för förbättring av arbetstagares säkerhet och hälsa när de kan utsättas för fara orsakad av explosiv atmosfär. Direktivet avser arbetsplatser där det kan uppstå en explosionsfarlig blandning av luft och gas, ånga, dimma eller damm. Direktivet är ett särdirektiv enligt artikel 16.1 i rådets direktiv /391/EEG om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet. 12.3.4 lade fram en grönbok om ett partnerskap för en ny arbetsorganisation (KOM(97) 128 slutlig). I grönboken tar kommissionen upp olika frågor om arbetsorganisationens betydelse för sysselsättningen, tillväxten, konkurrenskraften, arbetsmiljön m.m. Grön- boken är ett viktigt bidrag och incitament för att utveckla en europeisk debatt och dialog om alla aspekter av en god arbetsorganisation, inte minst när det gäller individens trygghet i arbetslivet. Kommissionen har antagit ett meddelande om modernisering av arbetsorganisationen (KOM(1998) 592 slutlig). Meddelandet lyfter bl.a. fram arbetsmarknadsparternas roll på såväl EU-nivå som nationell nivå och anger sambandet med sysselsättningsfrågorna. 12.3.5 Halvtidsrapport om gemenskapens program för att förbättra säkerhet, hygien och hälsa i arbetet (1996 2000) lade kommissionen fram ett program för att förbättra säkerhet, hygien och hälsa i arbetet (1996 2000). Syftet med programmet är att stödja genomförandet och tillämpningen av den befintliga lagstiftningen och i högre grad fästa vikt vid åtgärder som inte är av lagstiftningskaraktär. Kommissionen har lagt fram en halvtidsrapport om programmet, (KOM(1998) 511 slutlig). I halvtidsrapporten anger kommissionen fyra prioriteringsområden för tiden fram . Kommissionens mål är att engagera samtliga parter i en strävan efter en moderniserad, effektiv och ändamålsenlig arbetsmiljö för som leder till färre olycksfall och mindre ohälsa och har positiva effekter för anställbarheten och näringslivet. Halvtidsrapporten behandlades vid ett ministerrådsmöte . 12.4 Arbetsrätt 12.4.1 Arbetstid gav kommissionen ut en vitbok om sektorer och verksamheter som är undantagna från arbetstidsdirektivet (rådets direktiv /104/EG (KOM(97) 334 slutlig). Undantagen avser bl.a. transport- sektorerna och läkare under utbildning. anger riktlinjer för hur de undantagna områdena skall föras in i direktivet. Där anges att avsikten är att arbetstidsdirektivet i sin helhet skall gälla för icke-mobila arbetstagare även i transportsektorerna. För mobila arbetstagare skulle vissa grundläggande regler i arbetstidsdirektivet, t.ex. om årlig semester och om nattarbete, göras tillämpliga, men i övrigt skulle särregler införas för de olika sektorerna. ingick de europeiska parterna inom sjöfartsområdet ett europeiskt avtal om arbetstid till sjöss. Ett liknande avtal ingicks inom järnvägstrafiken. Parterna inom vägtrafiksektorn har misslyckats med att nå ett avtal. Kommissionen lade fram ett paket (KOM(1998)662 slutlig) med förslag till fyra olika rådsdirektiv som avser arbetstid för arbetstagare i transportsektorerna och läkare i utbildning. Ett av förslagen avser ändringar i EG:s arbetstidsdirektiv (rådets direktiv /104/EG). Ett annat avser genomförandet av det ingångna avtalet på sjöfartsområdet. 12.4.2 Arbetstagarinflytande inledde kommissionen ett arbete som syftar till att genomföra de vilande förslagen om olika europeiska associationsformer, genom att söka lösa frågan om arbetstagarinflytandet vilken varit den stora stötestenen. Som ett led i detta arbete tillsatte kommissionen en expertgrupp under ledning av . Gruppen fick i uppdrag att lämna förslag om arbetstagar- inflytande som kan leda till att den mångåriga blockeringen av förslagen till europeiska associationsformer (framför allt de s.k. Europabolagen) kan hävas. Gruppen lämnade sin rapport . Davignonrapporten, som den kommit att kallas, diskuterades vid ett par ministermöten . Därefter presenterade det luxemburgska ordförandeskapet ett förslag till ändring av kommissionens förslag om ett direktiv om arbetstagarinflytandet i Europabolag. Detta förslag bygger i stor utsträckning på det gällande direktivet om europeiska företagsråd (94/45/EG). Förslaget diskuterades vid ett ministerrådsmöte (arbetsmarknads- och socialministrarna) och har sedan också diskuterats vid ministermötena , , , och . Enighet har inte kunnat uppnås, men arbetet fortsätter. Kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv om ett allmänt ramverk för information till och samråd med arbetstagare inom gemenskapen (KOM(1998) 612 slutlig). Förslaget presenterades vid ministermötet . 12.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män 12.5.1 Ökad fokus på jämställdhet mellan kvinnor och män Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av fyra prioriterade frågor som framöver skall driva aktivt inom EU. skall med sina erfarenheter söka sätta jämställdhetsfrågan högt på den europeiska dagordningen. Här följer en redogörelse för utvecklingen av jämställd- hetsfrågorna inom EU-samarbetet . Det brittiska ordförandeskapet inbjöd till ett tvådagars informellt ministermöte i för EU:s jämställdhetsministrar. Temat var Women s Employability; the importance of childcare and family friendly employment. I ordförandeskapets slutsatser från mötet, vars innehåll ministrarna ställde sig bakom, lyftes särskilt två frågor fram: tillgång till god barnomsorg, föräldraledighet och annan ledighet är nödvändigt om både kvinnor och män skall kunna kombinera arbete med familjeansvar, ett jämställdhetsperspektiv måste införlivas i all sysselsättningspolitik på såväl europeisk som nationell nivå så att åtgärder för att förbättra anställbarhet och minska arbetslöshet tar hänsyn till både kvinnors och mäns rättigheter och behov. Vid toppmötet i uttalade att jämställdhetsperspektivet skall integreras i alla politiska riktlinjer för sysselsättningen (s.k. mainstreaming). inledde sitt ordförandeskap med ett informellt ministermöte med arbetsmarknads- och socialministrarna och jämställdhetsministrarna i .