prop · GM031D3 · 1999-01-01 00:00:00 — Statskontorets rapport visar att de utrikes- födda är underrepresenterade i statsförvaltningen. Av befolkningen i arbetsför ålder är utrikes födda, men de utgör av de anställda inom statsförvaltningen. Inom vissa områden är deras representation mycket låg. Deras barn har däremot en proportionell representation inom statsförvaltningen i förhållande till sin andel av den arbetsföra befolkningen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka den etniska och kulturella mångfalden i statsförvaltningen. Bland annat har en serie seminarier för generaldirektörer, personalchefer och fackliga företrädare inom statsförvaltningen genomförts för att uppmärksamma mångfaldens demokratiska och samhällsekonomiska fördelar och diskutera hur man kan arbeta med dessa frågor hos myndigheterna. Avsikten är att fortsätta med aktiviteter av detta slag . Utvecklingen av den etniska mångfalden i statsförvaltningen kommer att följas upp löpande . Bland annat övervägs att begära redovisningar av vidtagna åtgärder och deras resultat vad gäller myndigheternas arbete för att främja etnisk mångfald. 9.4 produktivitetsutveckling budgetproposition aviserade regeringen åtgärder i syfte att få ett bättre grepp om statsförvaltningens produktivitetsutveckling. Som ett första steg har regeringen gett ett antal centrala myndigheter i uppdrag att beräkna produktivitetsutvecklingen inom sju viktiga statliga verksamhetsområden, nämligen skatteförvaltningen, exekutionsväsendet, rättsväsendet, invandringen, socialförsäkringens administration, arbetsmarknadsområdet samt universitets- och högskoleområdet. Statskontoret har samordnat arbetet. Resultatet kan jämföras med tidigare av produktivitetsutvecklingen . Tabell 9.1 Produktivitetsförändring i den civila statsför- valtningen 1960-1997 Procent Period Genomsnittlig årlig förändring 1960 - 1965 - 1965 - 1970 - 1979 - 1975 - 1975 - 1980 1980 - 1985 1985 - 1990 1990 - 1997 Som framgår av tabellen har statsförvaltningens produktivitetsutveckling efter en nedgång åter börjat stiga. har produktiviteten stigit med totalt , vilket innebär en årlig ökning med i genomsnitt . Regeringen ser ett stort värde i att kontinuerligt kunna följa upp hur myndigheternas produktivitet förändras. Detta gäller både möjligheten att gentemot bl.a. redovisa hur väl statsförvaltningen lyckas utföra sina åtaganden och möjligheterna att få bättre underlag för styrning och uppföljning av myndigheterna. Regeringen avser att fortsättningsvis löpande låta mäta produktiviteten inom viktiga statliga verksamhetsområden. Det urval av områden som detta års redovisning bygger på skall breddas. Avsikten är att produktivitetsmätningarna skall inordnas i den ordinarie budgetprocessen och redovisas i berörda myndigheters årsredovisningar. Regeringen har även för avsikt att fortsättningsvis återkomma till med en redovisning av produktivitetsförändringarna inom staten. 9.5 Regeringens uppföljning av myndigheternas arbetsgivar-politik Som ett led i den fortlöpande uppföljningen av de statliga myndigheternas verksamhet begär regeringen in uppgifter från och myndigheterna om myndigheternas arbetsgivarpolitik och de mål som gäller för denna. De redovisningskrav som regeringen har riktat till myndigheterna fokuserar på följande fyra områden som ur ett övergripande perspektiv har särskild strategisk betydelse för kompetensförsörjningen: åldersstruktur, könsfördelning, personalrörlighet samt lönenivåer och löneutveckling. Regeringens övergripande bedömning är att arbetsgivarpolitiken inom de enskilda områdena fungerar väl. Inom många myndigheter saknas dock en helhetssyn, och det finns anledning för flertalet myndigheter att arbeta mer aktivt med arbetsgivarpolitikens långsiktiga och strategiska inriktning. Åldersstrukturen inom staten kan komma att leda till problem med kompetensförsörjningen. Med dagens avgångs- och rekryteringsmönster kommer av de som är statsanställda att gå i pension . Det är mycket angeläget att myndigheterna använder de instrument som de förfogar över för att påverka åldersstrukturen. Andelen kvinnor i statsförvaltningen är , vilket innebär att staten är den sektor på arbetsmarknaden som har jämnast könsfördelning. /94 infördes ramanslagssystemet och ombildades den statliga arbetsgivarorganisationen. Dessa reformer har bidragit till en klarare gränsdragning mellan regeringen och myndigheterna i förhandlingsfrågor. Det är tydligt att lönesättningen har blivit mer verksamhetsanpassad och att den i ökad utsträckning kan användas som ett arbetsgivarpolitiskt instrument. Lönerna inom det statliga avtalsområdet sätts numera individuellt och differentierat. Regeringen kan konstatera att när hänsyn tas till likartade arbetsuppgifter, uppgår kvinnornas löner till av männens. Det finns således fortsatt anledning för många myndigheter att kartlägga och söka undanröja osakliga löneskillnader. var de statsanställdas personalrörlighet . De yngre har en avsevärt högre rörlighet än de äldre, och de yngre har också fått högre löneökningar än de äldre. Regeringen kan också konstatera att den långsiktiga löneutvecklingen inom staten är i paritet med den på arbetsmarknaden i övrigt. Uppföljningen av arbetsgivarpolitiken är ett viktigt komplement till regeringens övriga resultatuppföljning. Uppföljningen klargör och medför att myndigheterna måste ta ett större ansvar för att sätta konkreta och strategiska mål för kompetensförsörjningen, med tydliga kopplingar till målen för verksamheten. Regeringen fortsätter därför sitt arbete med att successivt implementera och utveckla uppföljningssystemet. Som ett led i detta utvecklingsarbete avser regeringen begära att myndigheterna också skall konkritisera sina lönepolitiska strategier. Regeringen avser vidare ge myndigheterna i uppdrag att arbeta än mer aktivt med jämställdhetsfrågorna, inklusive de därmed förknippade frågorna om lika lön för lika och likvärdigt arbete. 9.6 Personalkonsekvenser vid strukturförändringar och besparingar m.m. Enligt vad regeringen inhämtat från har cirka 54 500 personer sagts upp i staten . Av dessa har cirka 4 050 sagts upp - . arbetar med en mycket markerad s.k. arbetslinjeprofil. Detta har lett till att arbetslösheten har kunnat hållas på en relativt sett låg nivå. Bland de som omfattas av trygghetsavtalet ligger den öppna arbetslösheten . Ungefär två tredjedelar av de uppsagda som får nytt arbete får det inom den privata sektorn, oftast i små och medelstora företag. Mellan av de uppsagda startar egna företag, som i genomsnitt sysselsätter cirka två personer. Enligt de beräkningar som redovisas i bilaga 6 riskerar drygt 4 000 personer att bli övertaliga . De departementsområden som närmast berörs är Försvars-, Finans-, Social-, Kommunikations- och Inrikesdepartementens.