prop · GM03150 · 1999-01-01 00:00:00 — Omsättningstillgångar minskade med och uppgår till . Av denna minskning är hänförlig till en omklassificering av materiel hos försvarsmyndigheterna som redovisas som beredskapslager under anläggningstillgångar. Materielet redovisades 1997 som varulager och förråd. Minskningen förklaras också av att den fordran staten hade på och på på nästan har reglerats. Periodavgränsningsposter på tillgångssidan avser fordringar som motsvaras av intäkter och kostnader som rätteligen hör till redovisningsperioden. Dessa minskade med till . Minskningen avser främst upplupna ränteintäkter från skuldskötselåtgärder och förutbetalda underkurser vid upplåning. Posten utlåning utgörs av fordringar som uppstår i utlåningsverksamhet hos myndigheter som enligt sina instruktioner är ålagda att bedriva sådan verksamhet. Utlåningen uppgår till , vilket är en ökning med . har ökat sin utlåning med till och har ökat sin utlåning med vilket avser en ökning av investeringslån till Svensk- Danska broförbindelsen. Finansiella anläggningstillgångar uppgår till . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Det bokförda värdet på aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har ökat med vilket är en följd av förändringen av bolagens justerade egna kapital. Det är främst i och som en ökning, , av det justerade egna kapitalet skett. Vidare har förvärv skett av , och resterande aktiepost () i vilket ökat det bokförda värdet med . Posten obligationer och andra värdepapper har ökat med . Detta beror huvudsakligen på att ökat sitt innehav av nollkupongplaceringar som innehas i syftet att finansiera betalningar som blir nödvändiga när olika leasingkontrakt förfaller. Även långfristiga fordringar har ökat vilket till huvuddelen förklaras av att redovisar utestående skadefordringar på . Materiella anläggningstillgångar uppgår till . Jämfört med föregående år är det en ökning med som huvudsakligen kan förklaras av att Försvars- makten invärderat beredskapslager uppgående till . Det bokförda värdet av pågående väganläggningar ökade med . Värdet av de statliga järnvägsanläggningarna har också ökat med till och värdet av pågående järnvägsanläggningar har ökat med ca . redovisar finansiell leasing av lok och vagnar till ett värde av under anläggningstillgångar. Motsvarande skuld redovisas under långfristiga skulder. Kortfristiga skulder uppgår till och är i stort sett oförändrade jämfört med föregående år. Periodavgränsningsposter på skuldsidan som avser förutbetalda intäkter, upplupna kostnader och oförbrukade bidrag uppgår till . Jämfört med förgående år är det en minskning med . Minskningen hänför sig delvis till upplupna kostnader för räntor på statsskulden. En annan orsak är att huvudansvaret för utbetalningar av läkemedelsersättning har övertagits av landstingen från . Övriga långfristiga skulder uppgår till , vilket är en ökning med . skuldbytesavtal ökade med . skuld till de egna dotterbolagen trafikleder AB ökade med . Vidare har ökat avsättningen för nollkupongplaceringar med vilka skall finansiera leasingkontrakt som förfaller. Statsskulden ökade med till . I statens balansräkning är innehav av statsobligationer som hör till verkets fondförvaltning, Svenska Kraftnäts innehav och uppköpta premieobligationer på sammanlagt eliminerade, vilket förklarar skillnaden mot redovisade statsskuld på . Ansvarsförbindelser Staten har åtaganden i form av kreditgarantier som redovisas inom linjen i balansräkningen på sammanlagt . I not 46 och kapitel 7 redogörs närmare för de statliga garantierna. 4.3 Finansieringsanalys Finansieringsanalysen visar statens in- och utbetalningar fördelade på drift, investeringar, finansiella aktiviteter och upplåning. Av analysen framgår hur drift, investeringar och finansiella aktiviteter har finansierats samt hur statens upplåning har förändrats . Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från de konsoliderade resultat- och balansräkningarna. Information om investeringar har hämtats från myndigheternas finansieringsanalyser. För affärsverken har information hämtats i särskild ordning. Inom staten används den s.k. indirekta metoden för att sammanställa finansieringsanalysen. Den innebär att utgångspunkten i analysen är intäkter och kostnader från resultaträkningen. Intäkter och kostnader som inte har medfört några betalningsströmmar har eliminerats. För att få fram betalningar har även hänsyn tagits till förändringar av fordringar och skulder. Tabell 4.3 Finansieringsanalys Miljoner kronor Not 1998 1997 Statens verksamhet Intäkter av skatter m.m. 743 863 676 240 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 43 071 49 825 Intäkter av bidrag 48 264 37 747 Summa intäkter 835 198 763 812 -572 560 -550 064 Kostnader för statens förvaltning -130 583 -139 086 Summa kostnader exklusive avskrivningar -703 143 -689 150 Justeringar till betalningar 47 2 451 34 854 134 506 109 516 -1 671 -1 057 Materiella investeringar -23 346 -21 731 Immateriella investeringar -443 -211 -25 460 -22 999 Finansiellt netto för statens upplåning, justerat för valutakursförändringar, utdelningar och resultatandelar -105 276 -89 406 Justeringar till betalningar 49 1 749 -1 993 -103 527 -91 399 5 519 -4 882 20 289 17 964 Förändring av övrig upplåning -78 -7 Orealiserade valutakursförändringar -25 730 -13 075 statens nettoupplåning -5 519 4 882 Kommentarer till Finansieringsanalysen Finansieringsanalysen för staten framställs utifrån en begränsad tillgång till bakomliggande redovisningsdata. Analyser av förändringar avseende exempelvis anläggningstillgångar försvåras därmed. Det medför att det inte är möjligt att särredovisa vissa poster i finansieringsanalysen, t.ex. försäljningar av anläggningstillgångar. Statens verksamhet Kassaflödet i statens verksamhet uppgick till , vilket är en ökning från föregående år med . Att nettobetalningarna i statens verksamhet har förbättrats beror till stor del på ökade skatteinbetalningar. Kostnaderna för statens förvaltning har i finansieringsanalysen justerats för avskrivningar m.m. Justeringar till betalningar innehåller följande poster: Tabell 4.4 Justeringar till betalningar Miljoner kronor 1998 Förändring kassa, bank m.m. - 1 675 Förändring övriga omsättningstillgångar 7 548 Förändring utlåning -10 144 Förändring finansiella anläggningstillgångar -1 314 Förändring kortfristiga skulder 1 697 Förändring långfristiga skulder 6 339 Summa justeringar 2 451 Kassa, bank m.m. ökade med vilket ökade statens upplåning. Ökningen berodde främst på att likvida medel hade ökat hos som en följd av att dagssaldon från uppbördsinbetalningar till skattemyndigheternas bankkonton numera förs över till checkräkning med en dags fördröjning. Övriga omsättningstillgångar minskade med vilket medförde ett positivt kassaflöde. En av anledningarna till förändringen var att statens fordran på med minskade då denna inbetalades . Utlåningen ökade med vilket fick en negativ inverkan på likviditeten. Nedan specificeras nyutlåning och amorteringar avseende några av de myndigheter som bedriver utlåning. Tabell 4.5 Nyutlåning och 1998 1997 CSN - 11 275 - 10 744 - 1 300 - 400 -129 -189 Tabell 4.6 Amorteringar 1997 och 1998 1997 CSN 3 268 3 178 Kammarkollegiet 189 501 64 106 0 12 325 Av tabellen framgår att CSN i likhet med föregående år svarade för den största nyutlåningen med . Amorteringarna av lånen uppgick till . nyutlåning med avser lån till . Finansiella anläggningstillgångar ökade med vilket fick en negativ inverkan på kassaflödet. En orsak till ökningen var att ökade sitt innehav av nollkupongplaceringar. Kortfristiga och långfristiga skulder ökade med respektive vilket fick en positiv inverkan på kassaflödet. Ökningen av de långfristiga skulderna är i huvudsak hänförbara till att skuld till och trafikleder AB har ökat samt att Statens järnvägars skulder som är hänförbara till leasing har ökat. Investeringar Statens totala investeringar uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Ökningen kan till stor del förklaras av att väginvesteringar och investeringar i aktier har ökat med 1,8 respektive från föregående år. De finansiella investeringarna var varav är hänförliga till köp av aktier i och (1,1 respektive ). De materiella investeringarna uppgick till . och redovisade de största investeringarna på 7,5 respektive . Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till varav är hänförliga till utveckling av ett nytt pensionssystem. Av not 48 framgår beloppen av finansiella och materiella investeringar för de myndigheter som redovisat de största investeringsbeloppen. Finansiella aktiviteter Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgick till -103,, vilket innebär ökade nettoutbetalningar med . Att nettoutbetalningarna ökade berodde till stor del på skuldskötselåtgärder av statsskulden. Från resultaträkningen har finansiella poster som inte påverkar betalningar eliminerats, t.ex. resultatandelar från dotter- och intresseföretag uppgående till . Dessutom har orealiserade valutakursförluster på eliminerats varav är hänförliga till statens upplåning. Dessa har i huvudsak uppkommit vid omvärdering av upplåning och kreditgivning i utländsk valuta. Finansiella poster som inte utgör intäkter och kostnader, t.ex. utdelningar, har tillkommit. Utdelningar från statliga bolag som redovisas i avsnittet finansiella aktiviteter uppgick till . Därutöver har gjort en utdelning med i form av aktierna i bolaget , vilket inte medfört någon betalning. Utdelningar på från Nordbanken m.fl. redovisas i avsnittet statens verksamhet i finansieringsanalysen. De största utdelningarna redovisas nedan. Tabell 4.7 Utdelningar från statliga bolag kronor 1 509 (inkl. ) 1 500 I bilaga 1,4 finns information om utdelningar m.m. från statliga bolag. Statens upplåning Statens nettoupplåning visar förändringen av statens hela upplåning. Förutom har endast ett fåtal myndigheter möjlighet att ta upp lån på marknaden. Förändringen av nettoupplåningen justeras för orealiserade kursförluster/vinster i utländsk valuta. Den myndighet som förutom hade den största upplåningen 1998 var (1,). Statens nettoupplåning var -5,. ökade statsskulden med . För att komma fram till statens nettoupplåning i slutraden har justeringar gjorts för förändring av övrig upplåning och för orealiserade valutakursförändringar med -25,. Tabell 4.8 Förklaring av sambandet mellan statens nettoupplåning och redovisade lånebehov Miljarder kronor 1998 1997 Förändring av statsskulden 20,3 18,0 Förändring av övrig upplåning 0,0 0,0 Orealiserade valutakursförändringar -25,7 -13,1 Statens nettoupplåning -5,5 4,9 Justeringar för poster som inte är likvida men som påverkar statsskulden -2,9 1,0 Förändring av övrig upplåning 0,0 0,0 Förändring av interna innehav av statsskuldspapper -1,3 0,3 lånebehov -9,7 6,2 Skillnaden mellan statens nettoupplåning och redovisade lånebehov består huvudsakligen av tre komponenter: Justeringar för poster som inte är likvida men som påverkar statsskulden Förändring av upplåning som sker utanför Förändring av interna innehav av statsskulds- papper Statens nettoupplåning beräknas enligt bokföringsmässiga grunder medan det av redovisade lånebehovet är kassamässigt. Det innebär att skulder och fordringar som uppkommer men som betalas efterföljande år påverkar statens upplåning men inte det av redovisade lånebehovet eftersom detta är kassamässigt. var nettoförändringen av utestående fordringar och skulder som påverkar statsskulden i årsredovisningen men inte lånebehovet -2,. Några myndigheter har möjlighet att låna medel på marknaden, dvs. Förändringen av sådan övrig upplåning uppgick till några både och . Statsskulden redovisas i balansräkningen med ett belopp som är lägre än den statsskuld som redovisas hos . Skillnaden beror på att interna innehav av statspapper, t.ex. innehav av statsskuldväxlar, har eliminerats i årsredovisningen. Förändringen av interna innehav var -1,. Det är i huvudsak som har minskat sitt innehav av statspapper i samband med att vissa fonder avvecklats. 5.1 Inledning ekonomiska vårproposition redovisade regeringen statsbudgetens preliminära utfall . I detta kapitel redovisar regeringen statsbudgetens slutliga utfall . I avsnitt 5.1 görs en aggregerad redovisning av utfallet för statsbudgetens saldo. Utfallet för statsbudgetens inkomster redovisas i avsnitt 5.2. medan utfallet för statsbudgetens utgifter presenteras i avsnitt 5.3 I bilagorna 3 och 4 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar respektive anslag på statsbudgeten. 5.2 Statsbudgetens saldo Statsbudgetens saldo är detsamma som statens lånebehov (med motsatt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten amorterar på statsskulden. I tabell 5.1 redovisas det slutliga utfallet för statsbudgeten och en jämförelse görs med anvisade belopp i statsbudgeten samt med totalt anvisade medel, (dvs. statsbudget samt tilläggsbudget). Budgetsaldot uppgick till . I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till -14,. Utfallet blev därmed bättre än beräknat i statsbudgeten. Jämfört med utfallet har statsbudgetens saldo förbättrats med . Statsbudgetens inkomster beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Ökningen förklaras främst av högre skatteinkomster. Utfallet för statsbudgetens utgifter blev . Det är högre än budgeterat. Det högre utfallet förklaras bl.a. av högre utgifter för statsskuldsräntor och högre statsbidrag till kommuner och landsting. Under tillfördes på tilläggsbudget . Utfallet översteg därmed totalt anvisade medel med . Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall år Tilläggs budget Totalt an- visat Utfall Stats bud- get Inkomster 676,1 0,0 676,1 706,3 30,2 30,2 Utgifter: 691,01 1,8 692,71 696,7 5,7 3,9 Utgifts omr. 1-27 692,81 1,8 694,61 699,1 6,3 4,5 RGK:s nettout låning m.m.2 -1,8 0,0 -1,8 -2,4 -0,6 -0,6 Budget saldo -14,9 1 Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med . 2 RGK= , inkl. posten Kassamässig korrigering I diagram 5.1 redovisas statens lånebehov . Lånebehovet har förändrats dramatiskt . första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993 då det uppgick till totalt . Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och uppgick lånebehovet till minus . Som framgår av diagrammet är det staten senast kunde amortera på statsskulden. Diagram 5.1 Statens lånebehov Statsbudgetens saldo påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser. Det finns ingen entydig metod som definierar vilka transaktioner som skall räknas som engångsvisa. I tabell 5.2 redovisas bl.a. två större extraordinära poster och deras effekter på statsbudgetens saldo åskådliggörs. Redovisningen omfattar inkomster till följd av försäljning av statliga bolag m.m. och inbetalningar av premiepensionsmedel till . Som framgår av tabellen försämras statsbudgetens saldo rensat för större engångseffekter med och beräknas till . Därav uppgår posten försäljning av statliga bolag m.m. till . Den största delen av detta belopp, , härrör från inleverans av Delpensionsfondens behållning. Slutligen justeras statsbudgetens saldo med för inbetalningar avseende premiepensionsmedel. kommer premiepensionsmedel för åren 1995 1998 att utbetalas till . Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Miljarder kronor 1997 1998 Statsbudgetens saldo -6,2 9,7 Större engångseffekter 50,21 24,9 Försäljning av statliga bolag m.m. 15,6 11,2 Premiepensionsmedel, inbetalningar 12,1 13,7 Statsbudgetens saldo (justerat för större engångseffekter) -56,4 -15,2 1 Innehåller även posterna Venantius 6 mdkr, 6,3 mdkr och en diversepost på 10,2 mdkr. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att skulle bemyndiga regeringen att tillämpa särskilda avräkningsgrunder för vissa typer av anslag och inkomsttitlar. tillstyrkte regeringens förslag i sitt betänkande 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284 och föreslog att skulle godkänna dessa redan etablerade avräkningsförfaranden m.m. Utskottet utgick från att regeringen i ett sammanhang kommer att redovisa vilka anslag som blivit föremål för särskilt avräkningsförfarande enligt bemyndigande. I bilaga 2 redovisar regeringen de anslag som blivit föremål för särskilt avräkningsförfarande enligt bemyndigande. 5.3 Statsbudgetens inkomster Inkomsterna på statsbudgeten uppgick till , vilket är högre än vad som beräknades till budgetpropositionen . Utfallet för inkomsttypen Skatter m.m. blev , vilket är eller högre än beräknat. Som jämförelse kan nämnas att avvikelsen för uppgick till eller . De högre skatteinkomsterna förklaras i huvudsak av en underskattning av löner, företagsvinster och realisationsvinster samt förändrade betalningsflöden till följd av det nya uppbördssystemet. Uppskattningsvis förklarar löner , bolagsskatter , realisationsvinster och det nya uppbördssystemet . Övriga inkomster uppgick till , vilket är eller lägre än beräknat. Avvikelsen förklaras till största delen av lägre aktieutdelningar och lägre inkomster av försåld egendom. Ekonomisk utveckling Bedömningar av den ekonomiska utvecklingen är av central betydelse vid beräkningar av skatteinkomsternas utveckling. I tabell 5.3 redovisas några av de förutsättningar som låg till grund för beräkningen till statsbudgeten 1998 (SB98). I tabellen visas även de förutsättningar som använts i beräkningarna till ekonomiska vårproposition (VP98), budgetpropositionen (BP99), konvergensuppföljningen (KVB) samt ekonomiska vårproposition (VP99). Tabell 5.3 Förutsättningar vid olika prognostillfällen och avvikelser jämfört med ekonomiska vårproposition SB98 VP98 BP99 KVB VP99 Timlön % Avvikelse 3,5 0,1 3,1 0,5 3,3 0,3 3,3 0,3 3,6 Antal arbetade tim. % Avvikelse 1,3 Utbetald lön, % Avvikelse Utbetald lön, mdkr Avvikelse 806 Privat konsumt. löpande priser,% Avvikelse 4,7 -1,6 3,6 -0,5 3,5 -0,4 3,4 -0,3 3,1 Privat konsumt. priser,md kr Avvikelse Jämfört med beräkningen till statsbudgeten blev det preliminära utfallet vad avser utbetalda löner högre. Utfallet bygger på arbetsgivarnas deklarationer till skattemyndigheterna. Utifrån utbetald lönesumma och antalet arbetade timmar kan timlönen beräknas till , vilket kan jämföras med enligt förtjänststatistiken. Det är inte ovanligt att olika källor ger olika resultat, men skillnaden är ovanligt stor. Möjligen kan skillnaden förklaras av att uppbördsystemet lades om vid årsskiftet 1997/98. Klarhet i denna fråga kan fås när kontrolluppgifterna sammanställts. Avvikelsen i den privata konsumtionen uppgick till jämfört med beräkningen till statsbudgeten 1998. Övriga påverkande faktorer Utöver ekonomiska förutsättningar och bedömningar om betalningsflöden, dvs. när i tiden skatterna betalas in till staten, påverkas avvikelsen även av institutionella faktorer som övergången till nytt uppbördssystem samt regel- och redovisningsändringar. Statsbudgeten fastställdes i enlighet med det gamla uppbördssystemet. infördes skattekontot, vilket framför allt påverkar redovisningen av de enskilda inkomsttitlarna. I det tidigare uppbördssystemet redovisades inbetalda skatter på respektive inkomsttitel, medan det i nuvarande system är deklarerade skatter som redovisas på inkomsttitlarna. Över- eller underbetalningar av skatt redovisas under en särskild inkomsthuvudgrupp Betalningsdifferenser. Bland regeländringar kan nämnas att beslutade att sänka fastighetsskatten från av taxeringsvärdet. Bruttoeffekten av denna sänkning avseende uppgick till . Den kassamässiga effekten är svårare att uppskatta eftersom det inte är känt i vilken grad sänkningen, via ändrade jämkningar, påverkat inbetalningarna av preliminärskatter. Även tidigare beslutade regeländringar kan påverka utfallet i den mån bedömningen i propositionen avviker från utfallet. infördes t.ex. lättnad i ägarbeskattningen i små och medelstora företag (prop. 1996/97:45). Den direkta kostnaden beräknades till ca . Utifrån taxeringsutfallet , avseende , kan skattebortfallet för lättnaden uppskattas till . Det lägre beloppet kan förklaras av en felskattning eller av att de skattskyldiga valt att spara en del av lättnadsbeloppet för framtida utnyttjande. Det lägre skattebortfallet påverkar även inkomstskatterna 1998, dock med ett lägre belopp, eftersom utnyttjandegraden successivt antas öka. Under budgetåret har ändringar gjorts i riksredovisningen vad gäller omföringar av skatter mellan olika inkomsttitlar. omfördes mervärdesskatt, som debiteras fysiska och juridiska personer i samband med inkomsttaxeringen, andra året efter inkomståret. Från och med omförs mervärdesskatt året efter inkomståret, vilket innebär att två omföringar, avseende inkomståren 1996 och 1997, gjordes . Periodiserade skatter - offentlig sektor Prognosen av statsbudgetens inkomster görs i två steg. I ett första steg görs en prognos över skatteintäkterna avseende de inkomstår som omfattas av prognosperioden, en s.k. periodiserad prognos. Därefter görs en prognos över betalningsflöden, dvs. när i tiden skatterna beräknas betalas in till staten. Denna kassamässiga prognos är framför allt beroende av de skattskyldigas beteenden när det gäller jämkningar, fyllnadsinbetalningar m.m. Inkomsterna på statsbudgeten 1998 är beroende av skatteintäkterna för åren 1996 . påverkar dels genom att preliminärskatten för bolag och egenföretagare baseras på den slutliga skatten , dels via de kvarskatter som fastställs i samband med taxeringen 1997. påverkar genom fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt och avser framför allt juridiska personers inkomstskatt samt skatt på kapitalinkomster för fysiska personer. I diagram 5.2 visas skillnaden mellan utfall, avseende inkomståren 1997 och 1998, och prognoser vid tidigare beräkningar. Skatt på arbetsinkomster och skatt på kapital avseende är fortfarande prognoser, eftersom de fastställs i samband med taxeringen 1999. I diagrammet är skatterna grupperade efter skatt på arbetsinkomster, skatt på kapital, mervärdesskatt och övriga skatter. I skatt på arbetsinkomster ingår statlig och inkomstskatt på förvärvsinkomster och socialavgifter. Skatt på kapital omfattar fysiska personers kapitalskatter, juridiska personers inkomstskatt samt egendomsskatter, dvs. fastighets- och förmögenhetsskatt, stämpelskatt, arvs- och gåvoskatt. I gruppen övriga skatter ingår energiskatter, skatt på alkohol och tobak m.fl. Skatt på arbetsinkomster dominerar och omfattar av samtliga skatter. Mervärdesskatten utgör , skatt på kapital 10 och övriga skatter utgör 8 . Den stora andelen skatt på arbets- inkomster innebär att även små förändringar av timlön och sysselsättning får relativt stora effekter på prognosen. En förändring av lönesumman med en procent påverkar skatteintäkterna med . Diagram 5.2 Offentliga sektorns skatter 1997 och 1998. Avvikelser jämfört med utfall (1997) och prognos (1998) fördelat efter skatteslag Miljarder kronor Jämfört med beräkningen till statsbudgeten uppgick avvikelsen för de totala skatterna avseende till eller . Utfallet för skatt på arbetsinkomster blev högre än prognosen till statsbudgeten. Avvikelsen förklaras av ett för lågt antagande om lönesumman och en underskattning av särskild löneskatt. Utfallet för kapitalskatterna blev högre än beräknat. Av avvikelsen beror på realisationsvinster, på bolagsskatt och på övriga kapitalinkomster. Som framgår av diagrammet blev avvikelsen för väsentligt lägre från och med budgetpropositionen . Inför denna beräkning fanns ett preliminärt taxeringsutfall avseende att tillgå. Det preliminära utfallet ger en indikation om felet i skattningarna av fysiska personers kapitalskatter och bolagens inkomstskatter. Avvikelsen för de totala skatterna avseende beräknas ekonomiska vårproposition till eller . Skatt på arbetsinkomster beräknas bli högre än i beräkningen till statsbudgeten. Kapitalskatterna avseende beräknas bli högre. Avvikelsen för kapitalskatterna förklaras av skatt på realisationsvinster om och bolagsskatter om . Resterande avvikelse förklaras av övriga kapitalskatter och sänkt fastighetsskatt. Avvikelsen för mervärdesskatt 1998 förklaras främst av den tidigare nämnda ändringen av riksredovisningen. Övriga skatter blev lägre.