prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — 1996/97:3) redogjorde regeringen för inriktning- en på de framtida insatserna för filmen. Stödet till svensk filmproduktion är under omprövning. Regeringen har beslutat om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur ett framtida stöd till svensk filmproduktion och därmed sammanhängande verksamheter skall utformas (dir. 1998:36). SVT får fr.o.m. särskilda medel från rundradiokontot med . Medlen skall användas för särskilt kvalifi- cerad programproduktion av typen dokumentä- rer, dramatik och program för barn och unga (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). De medel som regeringen föreslår skall göras tillgängliga kommer att vara viktiga för branschen för film- och TV-produktion. överlämnades betänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172) till regeringen. I betänkandet behand- las frågor om fria producenters och programbo- lags möjligheter att producera och sprida svenska kvalitetsprogram. Ärendet bereds i . Digitala radio- och TV-sändningar Regeringen beslutade om sänd- ningstillstånd för digital marksänd TV i fem om- råden i landet med och , norra , södra och nord- östra , med omnejd samt Sunds- vall och med omnejd. Sändningstill- stånden gäller t.o.m. . Tillstånd för sändningar i samtliga områden har meddelats SVT och UR för i första hand , , SVT för SVT24, , Kanal , , i , Televisionsaktiebolaget och . Följande sökande har meddelats tillstånd för sändningar i ett eller flera områden: SVT för regionala sänd- ningar i samtliga områden, för regio- nala sändningar i med och , med omnejd samt och med omnejd, för sändningar i norra götland och för sänd- ningar i södra och nordöstra . Samtliga företag som meddelats tillstånd samt och har ingått ett avtal om samver- kan om vissa tekniska frågor. Regeringen har tillkallat en parlamentariskt sammansatt kom- mitté (dir. 1997:134) med uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändning- arna under den första etappen. Kommittén har också, genom att yttra sig över ansökningarna till Radio- och , medverkat vid urvalet av de programföretag som givits tillstånd. beslutade att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begrän- sat antal områden. sänder SR i fyra områden: , , och . Sändningsverksamheten skall utvärderas när mottagare för digital ljudradio funnits tillgängliga . Effekter av de statliga insatserna Den satsning på regional filmverksamhet som regeringen tog initiativ till genom propositionen om kulturpolitik med ett särskilt stöd till regio- nala resurscentrum för film och video har slagit väl ut. fick nio län del av stödet. Antalet har ökat till tolv . Satsningen full- följs . tilldelades sär- skilda engångsvisa medel för att påbörja restaure- ringen av svensk färgfilm från perioden 1979 (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). producerades 301 långfilmer i färg, varav ca 200 filmer behöver restaureras eller om- kopieras för att de skall kunna visas i det skick som upphovsmannen avsett. Vid utgången av räknar med att sammanlagt 19 filmer kommer att vara restaurerade. filmstöd utgör i många fall en förutsättning för genomförandet av pro- jekt. Bidragens andel av de totala projektkostna- derna har ökat , från /. Genom de satsningar som görs på SVT och SR skapas förutsättningar för att public service- radion och TV:n kan behålla sin ställning på den svenska mediemarknaden och därmed bidra till mångfald på området. Företagen ges möjlighet att utveckla den digitala tekniken och sitt pro- gramutbud. Enligt Statens biografbyrås bedömning visas det vid landets biografer endast filmer som är granskade och godkända av myndigheten. Bio- grafbyråns granskningsverksamhet bedöms även ha en återhållande effekt vad avser förekomsten och åtkomligheten av videogram som innehåller olaga våldsskildringar. Biografbyrån gör också bedömningen att de flesta videogram som hyrs ut eller säljs till hushållen är försedda med ålders- gräns. Regeringens slutsatser Regeringen bedömer att statens insatser på området i hög grad främjar produktion och dist- ribution av filmer och TV-program i samt värnar mångfalden. Insatserna bidrar till att ett varierat utbud av filmer och TV-program görs tillgängligt samt till att förekomsten av skadliga våldsskildringar begränsas. I enlighet med ställningstagande till propositionen (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) om kulturpo- litik föreslår regeringen en ökning av stödet till regionala resurscentrum för film och video med . Vidare föreslår regeringen att anvisas för att i namn möjliggöra en fortsätt- ning av restaureringen av svensk färgfilm från perioden 1979. Särskilda medel bör även anvisas för att möjliggöra en nödvändig utbygg- nad av filmarkiv. Med anledning av ställningstagande till propositionen (prop. 1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) om konstnärernas villkor föreslås en ökning av filmstöd, samt medel för rådgivning och distribution när det gäller film- och videokonst, samt fortsatt sam- arbete mellan Arkivet för ljud och bild och Stiftelsen . Public service-radion och public service-televi- sionen skall ha en fortsatt central roll bland svenska medier. Övergången till ny digital teknik för produktion och distribution av radio och TV ställer nya krav på public service-företagen. Regeringen anser att det är av stor vikt att public service ges goda möjligheter att befinna sig långt framme när det gäller såväl utveckling av nya programformer som introduktionen av den nya tekniken. Regeringen föreslår därför att SVT och SR tilldelas särskilda medel ur rundradiokontot på för åren 1999 2001. Resultatet inom verksamhetsområdet bedöms som tillfredsställande. Inriktningen inom verk- samhetsområdet kommer i huvudsak att ligga fast för . 12.4 Revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna. 12.5 Anslag I1 Filmstöd Tabell 12.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 130 057 1999 Förslag 142 403 2000 Beräknat 137 668 2001 Beräknat 137 668 Under anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m., stöd till filmkultu- rell verksamhet, stöd till regionala resurscentrum för film och video samt filmstöd. Ett syfte med det statliga filmstödet är att bidra till att uppfylla de åtaganden och ändamål som anges finansieringsavtal för Stif- telsen Svenska Filminstitutets stöd till svensk filmproduktion m.m. Ett annat syfte är att genom främja spridning och visning av värdefull film, främja regional och lokal filmverksamhet med tyngdpunkt på barn och ungdom, främja bevarandet och tillgänglig- görandet av filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse för forskning och all- mänhet samt verka för internationellt samarbete på filmområdet. Ytterligare ett syfte är att genom främja produktion av kort- film. Stödet till svensk filmproduktion finansieras genom avtal mellan staten och berörda bran- scher. Avtalet mellan staten, organisationer inom film- och videobranschen samt Televi- sion AB och (publ) trädde i kraft och gäller t.o.m. . Avtalet genererade , varav ca utgick som stöd till svensk filmproduktion. Utöver att fördela stödet till svensk filmpro- duktion skall utföra uppdrag åt staten på det filmkulturella området. Stödet till filmkulturell verksamhet liksom Konstnärs- nämndens filmstöd finansieras helt och hållet av statliga medel. filmstöd styrs av förordningen (1989:500) om vissa sär- skilda insatser på kulturområdet. Stödet till regionala resurscentrum för film och video styrs av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet, och förutsätter en regional eller lokal motprestation minst mot- svarande det statliga stödbeloppet. är kontaktkontor för EU:s audiovisuella stödprogram MEDIA II. Regeringens överväganden Resultatinformation Inom ramen för filmavtalet har fördelat stöd till svensk filmproduktion, biografstöd, videostöd och stöd till parallelldistribution. har 49 filmer erhållit förhandsstöd, varav 11 barn- och ung- domsfilmer och 22 dokumentär- och kortfilmer. Inom ramen för förhandsstödet har också ut- vecklingsstöd, manuskriptstöd och planerings- stöd fördelats. beslutade Film- institutets styrelse att inrätta ett nytt fort- bildningsstöd, inom vilket 48 fortbildnings- stipendier fördelades . Tio svenska filmer fick efterhandsstöd . När det gäller deltagande i interna- tionellt samarbete på filmområdet har genomfört viktiga utvecklingsupp- gifter, bl.a. vad gäller ansvaret för EU:s stöd- program MEDIA II. ökade antalet svenska initiativ inom MEDIA II, både vad beträffar antalet inkomna ansökningar och det faktiska utfallet. Även inom pro- duktionsstödsfond Eurimages har det svenska utfallet förbättrats. Inom ramen för den filmkulturella delen av verksamhet har institutet under budgetåret fördelat stöd bl.a. till regional utveck- ling inom filmområdet, till visningsorganisatio- ner och filmfestivaler samt till lokal filmkulturell verksamhet för barn och ungdom. Skolbio har bedrivits i 133 av landets 288 kommuner, varav 57 av kommunerna numera bedriver verksam- heten utan stöd från . En viktig del av verksamhet är att stimulera en fortsatt uppbyggnad av regionala filmcentrum. har nio regionala resurscentrum fått del av det nya regionala stödet som införts . Totalt fördelades , vilket genererade en regional motpresta- tion på . får tolv resurscentrum del av stödet, som uppgår till . filmarkiv ökade med 1 100 titlar. Sammanlagt finns nu 17 600 lång- och kortfilmer arkiverade. Filmerna arkive- ras i kasematter med viss kyla och luftfuktighet. Dessa kasematter kommer att bli fyllda . Filmkopior förstörs om de inte förvaras på rätt sätt, varför en utbyggnad är nödvändig. har restaurerat åtta svenska färgfilmer. Vid utgången av räknar man med att sammanlagt 19 färgfilmer från perioden 1979 är restaurerade, vilket innebär att det angivna målet för det särskilda restaureringsprojektet kommer att vara uppfyllt. Ett stort antal färgfilmer återstår dock att restau- rera. Utan ytterligare medelstilldelning hotas en unik kulturskatt att förstöras. Omkopieringen av den brandfarliga nitratfilmen fortsätter, och har alla återfunna långfilmer från perio- den 1953 överförts till säkerhetsfilm. arbetar också för att sprida svensk film och svensk filmkultur i olika delar av världen. har svensk långfilm visats på 126 platser runt om i världen vid festivaler och andra evenemang. bidrag till projekt inom filmområdet har fått allt större betydelse för filmarna. Av en genomförd enkätundersökning bland bidragsmottagare /95 1997 framgår att av de projekt som beviljats bidrag troligen inte blivit genomförda utan bidraget. visar undersökningen också att Konstnärsnämn- dens bidrag kommit att utgöra en allt större del av kostnaderna för projekten, från budget- /. Antalet ansök- ningar har ökat kraftigt mellan åren 1994/95 och 1997, från 188 till 286. Antalet beviljade projekt har emellertid minskat från 27 /95 till 1997. Detta har i sin tur möjliggjort en höjning av genomsnittsbe- loppet per beviljad ansökan, från ca 1994/95 till ca . Framtida stöd till svensk filmproduktion sades filmavtalet upp av organi- sationer inom videobranschen. träffade övriga avtalsparter utom videobranschen ett avtal som innebär att filmavtalet, med vissa smärre förändringar, förlängs t.o.m. . Om parterna före inte har kommit överens om ett nytt avtal, gäller det förlängda avtalet t.o.m. den 31 decem- ber 2000. I en skrivelse till (skr. 1997/98:171) redogör regeringen för avtalet om förlängning, förväntade effekter av avtalet och för den fortsatta beredningen av frågan om det framtida filmstödet. Regeringen har beslutat om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur ett framtida stöd till svensk filmproduktion och därmed sammanhängande verksamheter skall utformas (dir. 1998:36). Slutsatser Regeringen bedömer att det statliga filmstödet fyller en viktig funktion för svensk filmkultur och att stödet gav ett tillfredsställande resultat . I propositionen (prop. 1997/98:87) om Konstnärernas villkor gör regeringen bedöm- ningen att stöd till produk- tion av kortfilm har stor betydelse för unga filmares möjligheter att utöva sin konstnärliga verksamhet, och att stödet därför bör öka. Enligt beslut (bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) bör regeringen i budgetpropositio- nen för beräkna medel dels för att bygga upp en organisation för rådgivning och distribu- tion när det gäller film- och videokonst, dels för ett fortsatt samarbete mellan Arkivet för ljud och bild och Stiftelsen när det gäller dokumentation och bevarande av experimentell film- och videokonst. film- stöd beräknas öka med för dessa ändamål. Förslaget finansieras inom den ram som tidigare avsatts för nämnda proposition. Vidare beräknar regeringen ett påslag på den del av filmstödet som fördelas av med för . Av denna ökning hänför sig till den ökning av det regionala filmstödet som avisera- des i propositionen (prop. 1996/97:3) om Kulturpolitik medan beräknas för behov inför en utbyggnad av filmarkivet. Det påbörjade arbetet med att restaurera svensk färgfilm från perioden 1979 handlar om att bevara ett unikt och oersättligt svenskt kulturarv. Regeringen är mycket angelägen om att restaureringsarbetet, som påbörjades , kan fortsätta även när de engångsvisa medel som anvisats för ändamålet har förbrukats. Rege- ringen föreslår således ett årligt öronmärkt anslag i namn av svensk films centralgestalt för att möjliggöra ett fortsatt restaure- ringsarbete av svensk färgfilm. För detta ändamål bör anvisas till regeringens disposition under anslaget. Förslagen finansieras genom omprioriteringar inom kulturområdet Under verksamhetsområdet kultur- verksamhet, anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internatio- nellt kulturutbyte och samarbete, föreslår rege- ringen dessutom en förstärkning för att till- godose långsiktiga internationella åtaganden inom filmområdet. Utgifterna under anslaget har med anledning av ålderspensionsreformen ökat med ca 2001. Tabell 12.2 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 129 838 Ålderspensionsreformen +265 Reformer +12 300 Förslag 1999 142 403 I2 Tabell 12.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 050 1999 Förslag 7 390 2000 Beräknat 7 981 1 2001 Beräknat 8 106 2 1 Motsvarar 7 840 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 7 840 tkr prisnivå. skall, enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och video- gram samt enligt förordningen (1990:994) med instruktion för , granska filmer och videogram avsedda för offentlig visning. Biografbyrån är också tillsynsmyndighet för videogrammarknaden och skall därutöver yttra sig till Justitiekanslern () i vissa åtals- ärenden rörande våldsskildringar i filmer. Biografbyråns anslagssparande beror till stor del på minskade hyreskostnader. Sparandet används bl.a. till att göra information tillgänglig via Internet. Regeringens överväganden Resultatinformation har antalet granskade biograffilmer varit i princip oförändrat, ca 200 filmer . Däremot har antalet granskade videofilmer varierat. Hela ökningen av granskade långfilmer jämfört med förklaras av ett ökat antal videofilmer. Av totalt 412 granskade långfilmer var 207 biograf- filmer och 205 videofilmer. Biografbyrån har avgett två yttranden till JK i åtalsärenden omfattande 232 videogram och ett yttrande omfattande cirka 1 200 filmer. Antalet filmer byrån yttrat sig över har varierat kraftigt och verksamhetens omfattning är svår att förutse. För granskning av filmer och videogram tar Biografbyrån ut avgifter som skall motsvara kostnaden för granskningsverksamheten. var intäkterna av granskningen , medan kostnaden var . Biografbyrån tar också ut en avgift för yttran- den i åtalsärenden. Avgifterna fastställs i myn- dighetsbeslut och uppgick under till per videogram. var intäkterna av yttranden i åtalsärenden . Tabell 12.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Offentligrättslig verksamhet Intäkter till inkomsttitel (Intäkter som inte får disponeras) Kostnader Resultat (intäkt - kostnad) Utfall 1997 11 205 6 778 4 427 Prognos 1998 9 000 7 180 1 820 Budget 1999 7 100 7 100 0 Biografbyråns avgifter för granskningsverk- samheten redovisas på statsbudgetens inkomst- sida under rubriken 2522 Avgifter för gransk- ning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. Enligt Biografbyråns prognos beräknas granskningsintäkterna till . Biografbyrån har föreslagit att avgifterna skall sänkas (se nedan). Under förutsättning att den föreslagna avgiftssänkningen genomförs visar Biograf- byråns prognos att granskningsintäkterna kom- mer att uppgå till 2001. Även Biografbyråns avgifter för yttranden i åtalsärenden redovisas under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. Byråns prognos visar att intäkterna kommer att uppgå till och . Slutsatser Enligt regeringens bedömning uppfyller Bio- grafbyrån i allt väsentligt målen för verksamhe- ten. Regeringen föreslår, för omprioriteringar inom kulturområdet, en tillfällig minskning av anslaget med för till följd av anslagssparandet. Minskningen påverkar inte verksamheten i dess nuvarande omfattning. Anslagsnivån beräknas återställas . Finansieringen av avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se volym 1, avsnitt 6.1). Med anledning av detta gjordes en preliminär beräkning av försäkrings- premien. En ytterligare justering av beräkningen har gjorts för . Tabell 12.5 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 7 661 Pris- och löneomräkning + 136 Justering av + 43 Tillfällig minskning - 450 Förslag 1999 7 390 Sänkning av granskningsavgifterna Regeringens förslag: Tidsavgiften för Statens bio- grafbyrås granskning sänks från till vid normal visningshastig- het. Avgiften för varje tillståndskort utöver det första sänks från till . För filmer och videogram med speltider under- stigande sänks avgiften för varje till- ståndskort utöver det första från till . Skälen för regeringens förslag: Statens bio- grafbyrå tar ut avgifter för granskning av filmer och videogram. Avgifterna skall motsvara kost- naderna för granskningsverksamheten. Trots att granskningsavgifterna sänktes och visar Biografbyråns eko- nomiska redovisning att intäkterna under före- gående år överstiger kostnaderna för gransk- ningsverksamheten. Biografbyrån har i samråd med Riksrevisions- verket gjort en översyn av nivån på de olika avgifterna och inkommit med ett förslag till sänkta avgifter. Förslaget har remitterats och de flesta remissinstanser tillstyrker förslaget. Regeringen ställer sig bakom Biografbyråns förslag om en sänkning med av samtliga avgifter utom grundavgift och avgift för tillståndskort på filmer med en speltid på mellan fem och . Förslaget föranleder en ändring i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Regeringen presenterar sitt förslag om en sådan ändring under avsnitt 2 Lagtext. Eftersom det endast är fråga om en sänkning av beloppen för gransk- ningen anser regeringen att lagändringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. I3 Utbyte av TV-sändningar mellan och Tabell 12.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 25 540 1999 Förslag 25 533 2000 Beräknat 25 963 2001 Beräknat 26 410 Under anslaget anvisas medel till för rundradiosändningar i Storstockholmsområ- det av finländska TV-program, till Tele- vision AB för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , till för tillhandahållande av den finländska programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt till Sverigefinska Riksförbundets för kostnader i samband med utsändning av den finländska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. svarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för över- föringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostna- derna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk pro- gramkanal till . Utsändningen av fin- ländska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat tillstånd att också bedriva sådana sändningar. Regeringens överväganden Resultatbedömning Verksamheten med vidaresändning av en finsk programkanal i har genomförts på ett tillfredsställande sätt . Slutsatser Regeringen bedömer att systemet med rund- radiosändningar av den finländska programka- nalen över och till- handahållande av programkanalen för kabel- distribution på ett antal orter i bör bibehållas tills vidare. I4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Tabell 12.7 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 700 1999 Förslag 821 Under anslaget redovisas medel för svensk med- verkan i Audiovisuella Eureka och Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Avgiften till Audiovisuella Eureka och Observatoriet upp- går till sammanlagt . Audiovisuella Eureka arbetar under ett mandat . En oberoende utvärdering av verksamheten skall genomföras med sikte på ställ- ningstagande till den fortsatta verksamheten . Regeringens överväganden Resultatinformation Audiovisuella Eurekas insatser har koncentrerats till att stödja och initiera projekt inom områdena utbildning, utveckling och distribution av europeisk film, TV och video i syfte att stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft och underlätta sam- arbete mellan EU-länder och de deltagande länder som inte är medlemmar i . Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV-, och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audio- visuella området. har arbetet med en ny statistisk årsbok prioriterats, liksom en fler- språkig publikation om radio- och TV-systemen i . Slutsatser Avgifterna till Audiovisuella Eureka och Euro- peiska Audiovisuella Observatoriet beräknas sammantaget uppgå till högst , varför anslaget föreslås minskas med . Medlen har använts för omprioriteringar inom kulturområdet. Tabell 12.8 Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 1 010 Pris- och löneomräkning + 31 Omprioriteringar - 220 Förslag 1999 821 I5 Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk (Dövas TV) Tabell 12.9 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 17 524 1999 Förslag 17 518 2000 Beräknat 17 828 1 2001 Beräknat 18 159 2 1 Motsvarar 17 518.tkr prisnivå. 2 Motsvarar 17 518.tkr prisnivå Dövas TV är en sektion inom . Dövas TV producerar nyheter, information och kultur på teckenspråk för och med döva. Verksamheten finansieras nästan ute- slutande med statliga medel. Programmen sänds via SVT2 i och verksamheten regleras i avtal mellan Dövas TV och . I budgetpropositionen för aviserade regeringen att verksamheten skulle utvärderas , dvs. Regeringens överväganden Resultatinformation Dövas TV har svarat för en konti- nuerlig produktion av nyhets-, kultur- och fakta- program samt program för barn och ungdomar på teckenspråk. Såväl antalet producerade som sända timmar har ökat . Produktionen har ökat , minuter. Sändningstiden har ökat , minuter. Slutsatser En utvärdering av verksamheten skall genom- föras inom . Regeringen avser att återkomma med en redovisning av utvärde- ringen samt eventuella förslag till förändringar . 12.6 En radio och TV i allmänhetens tjänst Inledning var av den nuvarande till- ståndsperioden (1997 2001) för radio- och TV- företagen i allmänhetens tjänst (public service): () och () (inkl. Radio ). AB:s (UR) sändningstillstånd gäller för perioden 1998.