prop · GM031D13 · 1999-01-01 00:00:00 — De asylsökande kan antingen bo på en av verkets anläggningar eller få ersättning för eget boende. ansvarar även för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen. Enligt avtal mellan staten och ger landstingen hälso- och sjukvård till asylsökande och försvarstagna. Såvitt avser funktionen Flyktingverksamhet inom det civila försvaret skall verksamheten be- drivas på sådant sätt att resur- ser och den beredskap som finns för att ta emot asylsökande även skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt vid inter- nationella fredsfrämjande och humanitära insat- ser. Regeringens överväganden I början av var antalet registre- rade personer i mottagandesystemet ca 13 600. Den genomsnittliga vistelsetiden för de ca 13 000 personer som var registrerade var och . Detta skall jämföras med motsvarande siffror då ca 14 000 personer var registrerade. Dessa hade då en genomsnittlig vistelsetid och . Av de registrerade personerna har ordnat boendet på egen hand. Vid utgången av beräknas att det kommer att finnas ca 13 000 personer i mottagandesystemet för att vid utgången av vara nere i 8 800 personer. Den genomsnittliga beläggningen bedöms vara ca 12 000 personer. Dygnskostnaden per person beräknas uppgå till . Migrationspolitiska åtgärder Tabell 3.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 265 933 1999 Förslag 307 869 2000 Beräknat 316 584 2001 Beräknat 320 780 finns Internationell samverkan inom ramen för migrationspolitiken m.m. som ett äldre anslag inom verksamhetsområdet. Beloppet uppgår till . Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är vår be- redskap att ta emot kvotflyktingar. Staten betalar ut ersättning till de kommuner som tar emot dessa flyktingar. Av medlen för kvotflyktingar genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Staten kan även ge bidrag till åt- gärder för frivillig återvandring av personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ur- sprungliga hemland eller till annat bosättnings- land. Anhöriga till flyktingar i kan få bidrag till resan hit. Medel anvisas även för att bekosta vissa migrationspolitiska projekt och deltagande i internationellt samarbete inom flykting- och invandringsområdet. Likaså anvisas medel från detta anslag till efterforskningsverksamhet. Regeringens överväganden Anslagsmedel för har i stats- budgeten anvisats för överföring av kvot- flyktingar och mottagande av dessa i kommuner- na samt alternativa insatser och åtgärder motsva- rande kostnader för 1 840 organiserat överförda flyktingar. Under överfördes 1854 personer till . Kostnaderna uppgick till . Under har anvisat medel motsvarande kostnader för 1 840 kvotöverförda flyktingar. har 614 personer överförts till . Uttagningarna sker som regel i samarbete med UNHCR. Medlen från anslaget används även för att ge särskilt utsatta personer en i . Inom ramen för anslagsmedlen har avsatts till medicinska insatser och till projektmedel för förberedelser i inför framtida återvandring till samt till och övriga områden på . Bidragen till flyktingars återvandring uppgick till . uppgick kostnaderna för resor till för anhöriga till flyktingar till . Anslagsmedlen för avseende motta- gande av kvotflyktingar bör liksom innevarande budgetår få användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för 1 840 överförda flyk- tingar. Regeringen bedömer, liksom för inneva- rande år, att många personer bl.a. från f.d. Jugo- slavien kommer att vilja flytta hem och därmed ansöka om bidrag för återvandring. Tabell 3.4 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 67 000 1999 Förslag 60 514 2000 Beräknat 61 612 1 2001 Beräknat 62 545 2 1 Motsvarande 60 514 tkr prisnivå 2 Motsvarande 60 514 tkr prisnivå prövar överklaganden av beslut som fattas av beträffande avvisningar och utvisningar samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, rese- dokument, svenskt medborgarskap och offentli- ga biträden i utlänningsärenden. Nämnden prö- var även s.k. nya ansökningar om uppehållstill- stånd. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. Nämnden består av 8 ordinarie ordföranden och 5 ersättare för dessa samt 30 ledamöter. Ar- betet leds av en generaldirektör vilken också är en av nämndens ordinarie ordföranden. var 127 personer anställda vid nämn- den. Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slaget för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades. Pris- och löneomräkning har gjorts med och justering av med . Regeringens överväganden På grund av att så många avvisningsbeslut ännu inte verkställts är antalet nya ansökningar om uppehållstillstånd fortfarande stort. har under första hälften av på regeringens uppdrag genomfört en översyn av nämndens arbetsformer och resursanvändning. Som ett resultat av översynen genomför nämn- den en omorganisation . granskning av har visat att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och uppfyller de krav som uppställs genom regeringsbeslut eller för- ordning. Nämnden har inte lyckats nå de av regeringen uppsatta verksamhetsmålen. Den pågående om- organisationen bör sedan den slutförts resultera i att målen nås . Offentliga biträden i utlänningsärenden Tabell 3.5 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 57 000 1999 Förslag 51 632 2000 Beräknat 55 561 2001 Beräknat 56 672 Anslagsprognosen för visar att kostna- derna kommer att understiga tilldelade medel. Offentliga biträden förordnas med stöd av be- stämmelserna i 11 kap. utlänningslagen samt la- gen (1996:1620) om offentligt biträde. Regeringens överväganden Rätten att erhålla rättshjälp är viktig. Anslaget bör anpassas till antagandet om antalet asylsö- kande under bugetåret. Utresor för avvisade och utvisade Tabell 3.6 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 60 000 1999 Förslag 51 400 2000 Beräknat 48 596 2001 Beräknat 43 228 Från anslaget finansieras resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt be- slut av regeringen, eller med stöd av utlänningsla- gen (1989:529). I regeringens proposition Verkställighet och återvändande - en del av asyl- processen (prop. 1997/98:173) föreslås att In- vandrarverket tar över huvudansvaret från polisen för att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut enligt utlänningslagen (1989:529). Kriminalvårdens transporttjänst kommer även i fortsättningen att på Polisens uppdrag organisera resor där tvångsmedel måste tillgripas. Innevarande år visar anslagsprognosen att kostnaderna kommer att understiga tilldelade medel. Regeringens överväganden Enligt tillgängliga prognoser kommer färre avvisnings- och utvisningsbeslut att bli verkställda under innevarande år än vad som beräknats i budgetpropositionen 1998. Detta beror till stor del på de problem som uppstått när bl.a. inte tillåter sina medborgare att återvända hem sedan de avvisats eller utvisats från . beräknas emellertid ett större antal avvisnings- och utvisningsbeslut komma att kunna verkställas än under innevarande år. I hög grad avser detta näraliggande länder, främst f.d. . Allt fler avvisningsbeslut kommer att verksställas till andra EU-länder med stöd av . Konventionen reglerar vilket land som räknas som första asylland och är i kraft sedna . De förslag till förändringar som lämnas i propositionen Verkställighet och återvändande - en del av asylprocessen bör ge till resultat att färre resor än behöver genomföras med tillgripande av tvångsmedel. Detta innebär vinster av såväl humanitär som ekonomisk art. Med hänsyn härtill och att fler beslut beräknas komma att verkställas till länder i närområdet bör det finnas förutsättningar för att bevaknings- och biljettkonstnaderna kan ligga på en lägre genomsnittlig nivå per ärende än . 4.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar invandrares introduktion i det svenska samhället, delaktighet och inflytande, insatser i utsatta bostadsområden, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för flyktingmottagande. I verksamhetsområdet ingår myndigheterna och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). 4.2 Utgiftsutvecklingen Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor (löpande priser) Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 1 487,6 2 115,7 2 386,0 2 538,9 2 625,8 2 865,7 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Fler flyktingar än beräknat har tagits emot i kommunerna. Detta innebär att kostnaderna för flyktingmottagande också blivit större än beräknat. Den generellt höga arbetslösheten och i många fall bristande kunskaper i det svenska språket har inneburit att alltför få flyktingar kan försörja sig genom eget arbete. De allmänna förbättringarna på arbetsmarknaden märks dock också nu för utländska medborgare vars arbetslöshet minskar. Antalet anmälningar om diskriminering i arbetslivet till DO har ökat kraftigt i förhållande till föregående år. Den sociala och ekonomiska segregationen har ökat och sammanfaller alltmer med en etnisk boendesegregation i framför allt storstadsregionerna. Förändringar inrättades med uppgift att ha ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden och för att stimulera integrationsprocesserna i samhället. En viktig uppgift är också att utveckla och förbättra introduktionen av nyanlända skyddsbehövande inom nuvarande ram för kommunersättningar. skall också följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Prioriteringar Den sociala och etniska segregationen skall brytas och ett för alla skall utvecklas. Inte-grationsområdet tillförs nya resurser och en nationell storstadspolitik utformas. Insatser ge- nomförs inom olika områden. Bl.a. skall - svenska språkets ställning stärkas i områden där det bor många invandrare, - det lokala utvecklingsarbetet i de utsatta bostadsområdena intensifieras och fler människor uppmuntras att engagera sig i och påverka lokala frågor, - insatserna samlas inom ramen för lokala utvecklingsavtal. En storstadsdelegation tillsätts för att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken och för att vara motpart till kommunerna i fråga om de lokala utvecklingsavtalen, - den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden motverkas genom skärpt lagstiftning och ökade resurser. 4.3 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området befolkning uppgick till ca 8,8 miljoner. Av dessa var mer än 900 000 födda utomlands. Invandringen till har huvudsakligen omfattat flyktingar och andra skyddsbehövande samt anhöriga till dessa och andra per-soner bosatta i . Av dem som invandrat till kommer många från . 1995 var det också en omfattande invandring från f.d. . har flyktingar tagits emot av kommuner i hela landet. Trots detta bor de som är utrikes födda geografiskt koncentrerat i . Hälften av dem återfinns i endast elva kommuner, huvudsakligen i storstadsområden. har inflyttningen till storstadsområdena och vissa andra större städer ökat. Andelen utrikes födda i de tre storstadsregionerna utgör av befolkningen. Den sociala och ekonomiska segregationen har allt mer kommit att sammanfalla med en etnisk boendesegregation i framför allt storstadsregionerna. Ett femtiotal bostadsområden i storstadsregionerna kännetecknas bl.a. av boende med otillräckliga kunskaper i svenska språket, lågt arbetskraftsdeltagande och högt socialbidragsberoende. I många av dessa bostadsområden är en majoritet av de boende utrikes födda, eller barn till utrikes födda, och andelen barn i skolorna med svenska som modersmål är låg. Liknande förhållanden finns också i andra delar av landet. Många invandrare står utanför arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland utomnordiska medborgare var jämfört för befolkningen som helhet. Arbetslösheten har dock minskat och var av de utomnordiska medborgarna arbetslösa medan motsvarande siffra för befolkningen som helhet var 7, . Det finns dock stora skillnader mellan olika invandrargrupper när det gäller deltagande i arbetslivet. Nyanlända invandrare har som regel haft större svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Antalet år i har en stor betydelse för möjligheterna på arbetsmarknaden och sysselsättningssituationen är märkbart bättre för de utrikes födda som blivit svenska medborgare. Bland invandrare från och har arbetslösheten varit särskilt hög. Flera omständigheter har bidragit till att försvåra arbetsmarknadssituationen för invandrare. Dit hör struk-turomvandlingen i näringslivet, allmänt ökade kompetenskrav och större krav på kunskaper i svenska språket, men också diskriminering. Därtill kom det särskilt många invandrare från krigets som arbetslösheten ökade. De allmänna förbättringarna på arbetsmarknaden börjar nu märkas också för utländska medborgare vars arbetslöshet minskar. Antalet anmälningar till Ombudmannen mot etnisk diskriminering har ökat kraftigt och fördubblats jämfört med . Enligt den officiella rättsstatistiken polisanmäldes 344 fall av hets mot folkgrupp och 181 fall av olaga diskriminering . Enligt den preliminära statistiken ökade antalet brottsanmälningar för hets mot folkgrupp och olaga diskriminering jämfört med . Några tillförlitliga statistiska uppgifter om andra brott med rasistiska och främlingsfientliga inslag finns inte. Kommunmottagandet av flyktingar m.fl. kulminerade då ca 62 300 personer togs emot. Sedan läget i f.d. stabiliserats, har antalet flyktingar som sökt sig till och därmed också kommunmottagandet minskat kraftigt. ökade emellertid mottagandet igen, bl.a. som en följd av att personer med avvisningsbeslut som vunnit laga kraft inte kunnat återvända till sina hemländer utan måste ges uppehållstillstånd i . Kommunmottagandet åren 1991 1997 och en prognos för åren 1998 1999 framgår av följande tabell. År Kommunmottagna 1991 19 000 1992 18 500 1993 25 200 1994 62 300 1995 15 900 1996 6 800 1997 13 600 1998 12 400 (prognos) 1999 11 800 (prognos) De viktigaste statliga insatserna inom området beslutade om mål och riktlinjer för den framtida integrationspolitiken (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU06, rskr. 1997/98:68). Enligt propositionen skall samhällets etniska och kulturella mångfald tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning på alla samhällsområden och nivåer. En ny statlig myndighet, , inrättades med övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. skall främja lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund samt förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Verket skall vidare följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. har övertagit Statens invandrarverks uppgift att verka för att kommunerna har beredskap och kapacitet att ta emot flyktingar och skyddsbehövande som beviljas uppehållstillstånd och om behov finns medverka vid deras bosättning. Verket skall också stödja och följa upp kommunernas introduktion av skyddsbehövande samt att nyanlända invandrares behov av samhällets stöd även i övrigt uppmärksammas. finns Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, vars huvuduppgift är att motverka etnisk diskriminering i arbetslivet och på andra områden i samhällslivet. Verksamheten regleras i lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering. Statsbidrag har fr.o.m. /96 lämnats till vissa kommuner i framför allt stor- stadsregionerna för att stimulera till insatser i utsatta bostadsområden. Insatserna syftar till att öka de boendes arbetskraftsdeltagande, stärka deras kompetens, öka de vardagliga kontaktytorna mellan invandrare och svenskar, motverka utanförskap samt i övrigt bidra till en god social och kulturell utveckling. En förutsättning för att få statsbidrag är att en samordnad handlingsplan upprättas över insatserna. Kommunen måste vidare svara för minst hälften av kostnaderna för handlingsplanens genomförande. Regeringen har t.o.m. beslutat om statsbidrag till 12 kommuner för . Samma kommuner har fr.o.m. kunnat ansöka om stöd för fördjupade insatser i s.k. nationella utvecklingsområden. , och kommuner har beviljats sådant bidrag för fyra bostadsområden med sammanlagt . Ytterligare har fördelats till de bostadsområden, som med hjälp av statsbidrag har påbörjat ett utvecklingsarbete men inte är utsedda till nationella utvecklingsområden, för att dessa skall kunna fullfölja sin verksamhet. Regeringen har i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden på 2000- talet (prop. 1997/98:165) föreslagit att hela den statliga satsningen på utsatta bostadsområden in- tegreras i den nationella politiken för storstadsregionerna och samordnas av en storstadsdelegation som skall företräda staten när lokala utvecklingsavtal skall arbetas fram för de mest utsatta bostadsområdena. Statligt stöd har också beviljats till projekt som syftar till att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt för att stärka invandrares delaktighet och inflytande i samhället. Invandrarnas riksorganisationer har fått statsbidrag och nya organisationer ett särskilt etableringsbidrag. Kommunerna får statsbidrag enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga för bosättning. En särskild schablonersättning skall täcka kommunens kostnader för svenskundervisning och försörjning från det år flyktingen togs emot och samt vissa andra merkostnader som följer av flyktingmottagandet. Som komp-lement till schablonersättningen finns vissa andra ersättningsformer, avsedda att täcka kommunens kostnader för särskilda flyktinggrupper och i speciella situationer. Utbetalningarna av ersättning enligt förordningen uppgick till . Uppgiften att betala ut dessa ersättningar överfördes från till . Regeringen har också kompenserat de kommuner som haft stort flyktingmottagande med ett särskilt statsbidrag på sammanlagt . Ytterligare har utbetalats till 20 kommuner som tagit emot en stor andel flyktingar. Detta har finansierats från anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Flyktingar och deras anhöriga kan få statligt lån till hemutrustning i samband med att de bosätter sig i en kommun. fanns 92 000 låntagare. upplåning för detta ändamål omfattade totalt . Effekter av de statliga insatserna har bedrivit sin verksamhet så att några effekter ännu inte kan avläsas. Sedan lagen mot etnisk diskriminering trädde i kraft har endast ett fall av påstådd etnisk diskriminering prövats av Arbetsdomstolen. Ytterligare ett fall kommer att prövas . Det är oklart om lagen har haft någon effekt. Regeringen lämnade förslag om en ny och skärpt lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet (prop. 1997/98:177). Att bryta den sociala och etniska segregationen och vända utvecklingen i positiv riktning förutsätter långsiktiga och strategiska insatser. Det statliga bidraget till insatser i utsatta bostadsområden har gjort det möjligt för många kommuner att bedriva ett sådant arbete. har sexton bostadsområden i tolv kommuner beviljats statsbidrag och upprättat handlingsplaner. har flertalet av dessa kom-muner i särskilda delrapporter redovisat insatsernas utformning och vilka resultat som uppnåtts. Kommunerna har också genomfört ett stort antal seminarier för att belysa, fördjupa och sprida erfarenheter från utvecklingsarbetet. De insatser som kommunerna bedriver spänner över ett stort antal verksamhetsområden som jobbaktiviteter, träffpunkter/mötesplatser, familjecentraler och medborgarkontor. Ett återkommande inslag i kommunernas handlingsplaner är lokalt anpassade språkinsatser för för-skolebarn. Sammanlagt har ett tjugotal språkprojekt, ofta benämnda språkförskolor, redovisats. Kommunerna har pekat på att de boendes medverkan inte uppmärksammats tillräckligt och att samordningen mellan olika insatser är tidskrävande. Det är ännu för tidigt att avgöra vilka direkta effekter den statliga satsningen haft för de människor som bor i områdena. har till uppgift att utvärdera satsningen på nationell nivå och regeringen avser att återkomma till med resultatinformation. Flyktingmottagandet åren 1991 1994 har följts upp, bl.a. med avseende på hur väl den statliga ersättningen täckt kommunernas kostnader. De flesta kommuner som tog emot flyktingar har fått sina kostnader ersatta. Däremot har flyktingmottagandet medfört ett genomsnittligt underskott för kommunerna på . För cirka hälften av flyktingarna som mottogs erhöll kommunerna en extra statlig ersättning i form av stimulansbidrag. Inräknat stimulansbidraget bedöms kommunerna sammantaget ha fått för låg ersättning mottagna flyktingar. flyktingkontingent uppskattas ett överskott på för hela landet inklusive det stimulansbidrag som utbetalades för denna årskontingent. Huvudorsaken till att den statliga ersättningen för vissa kommuner inte har räckt till full kostnadstäckning är att kommunernas socialbidragskostnader blivit större än beräknat genom att få flyktingar har fått ett arbete. Många av de flyktingar som togs emot i mitten på 1990- talet har ännu inte kunnat etablera sig på arbetsmarknaden. Huvudproblemet har varit den generellt höga arbetslösheten i . De invandrades bristande kunskaper i svenska språket, liksom disk-riminering och negativa attityder hos arbetsgivare har också inverkat. Möjligheterna att få statligt lån till hemutrustning utnyttjas av flertalet flyktingar. De maximala lånebelopp som kan beviljas ligger betydligt över den nivå som tillämpas när kommunerna bedömer behovet av socialbidrag för motsvarande ändamål. Svårigheterna att komma in på arbetsmarknaden gör att många får svårt att betala av på lånen. Antalet ansökningar om anstånd har fördubblats . Statens eftergifter av låneskulder ökar också. Regeringens slutsatser I en internationaliserad värld har ett land med en internationell befolkning ett försprång. Flerspråkighet, olika utbildnings och yrkesbakgrund och kunskaper om andra länder ger möjligheter att utveckla välfärden. Att ta tillvara denna fördel blir en av det kommande seklets stora utmaningar. För detta ändamål och för att vända den negativa utvecklingen, minska segregationen och uppnå de integrationspolitiska målen har regeringen ekonomiska vårproposition föreslagit ett resurstillskott på sammanlagt till framtidssatsningen ett för alla. föreslogs ett resurstillskott på . Insatser behöver genomföras inom olika områden. Av central betydelse är åtgärder för att ge stöd i språkutveckling från tidig ålder och goda kunskaper i svenska språket, skapa goda villkor på arbetsmarknaden och att få till stånd en varaktig förbättring av situationen i utsatta bostadsområden med stor andel invånare med utländsk bakgrund. Det värde som kultur och idrott har som brobyggare mellan olika människor bör användas för att åstadkomma en ökad integration. I regeringens proposition Utveckling och rätt- visa en politik för storstaden (prop. 1997/98:165) föreslås att huvuddelen av resurstillskottet till framtidssatsningen ett för alla fördelas inom ramen för lokala utvecklingsavtal som skall tecknas mellan stat och kommun för de mest utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. Om godkänner förslaget skall en särskild storstadsdelegation tillsättas med uppgiften att bl.a. ansvara för överläggningarna med kommunerna om dessa lokala utvecklingsavtal. Det är enligt regeringens bedömning angeläget att mål och innehåll i det lokala utvecklingsarbetet tas fram i en nära dialog med invånarna i de akutella bostadsområdena och med andra lokala aktörer. Erfarenhetena visar att lokala demokratiska processer av detta slag tar relativt . Detta innebär att man inte kan förvänta sig att de lokala utvecklingsavtalen kan vara helt klara så att verksamheten kan påbörjas .