prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Utredaren uppskattar den nya myndighetens kostnad till . Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds vidare i . Slutbetänkandet skall redovisas . Slutsatser Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . för arbetstagares uppfinningar Tabell 5.15 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 55 1999 Förslag 56 för arbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. I tvist mellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon av parterna inhämta utlåtande från nämnden. Förordningen (1988:1140) med instruktion för för arbetstagares uppfinningar reglerar ärendenas handläggning. Nämnden sammanträder endast då den skall lämna utlåtande i ett ärende. har nämnden sammanträtt . Ordförande och sekreterare erhåller fast arvode. Övriga sex ledamöter får ersättning per sammanträdesdag. Utöver arvodes- och ersättningskostnader har nämnden endast små kostnader i form av reseersättning, brevporto m.m. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till respektive . B11 Bidrag till Stiftelsen 5.16 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utfall 4 000 4 000 1999 Förslag 3 229 2000 Beräknat 3 283 2001 Beräknat 3 349 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 minskades anslaget med Stiftelsen är en gemensam , och med uppgift att anordna och utveckla arbetsmarknadsutbildning för i första hand de nordligaste delarna av de tre länderna. Stiftelsen inrättades som ett AMU-center. fördes centret över till AMU-gruppen och utgjorde där en egen myndighet. ombildades myndigheten till en svensk stiftelse, Stiftelsen (prop. 1990/91:2, bet. 1990/91:AU14, rskr. 1990/91:28). Ombildningen syftade till att ge en verksamhetsform som bättre tillgodoser kraven på att vara en gemensam tre länderna och som ger dessa möjlighet till likvärdigt inflytande. Till grund för verksamheten ligger bl.a. en överenskommelse mellan , och , överenskommelsen omprövas . överenskommelser träffades och . En ny överenskommelse har träffats då Svenska staten åtog sig att bidra till stiftelsens verksamhet med ett årligt belopp om för , för och för . Medlen får användas för att finansiera personalutveckling, marknadsföring, elevsocial verksamhet samt anpassning av utbildning till de olika ländernas behov. Frågan om därefter skall lämna ytterligare bidrag skall behandlas i samband med den uppföljning av verksamheten som skall göras av departementen med ansvar för arbetsmarknadsfrågor. Regeringens överväganden Resultatinformation Utöver statsbidraget finansieras stiftelsens verksamhet genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. För redovisar stiftelsen en omsättning på . Årets resultat har förbättrats kraftigt jämfört med föregående år. Resultatsförbättringen kan hänföras till vidtagna åtgärder för att reducera rörelsens kostnader, vilket gett effekt . har ca använts till åtgärder (kompetensutveckling, marknadsföring, elevsocial verksamhet samt produktutveckling) som finansieras av statsbidraget. balanserat statsbidrag har utnyttjats med ca . Överenskommelsen mellan länderna som gäller till och med innebär bland annat att den fasta årsbeställningen uppgår till 140 platser för , 100 för och 50 för . I genomsnitt har 343 elever varit inskrivna , vilket innebär att av elevantalet är beställningar utöver den fasta kvoten i överenskommelsen mellan länderna. Under verksamhetsåret har lokaler byggts om och anpassats för verksamheten. Delar av administrativa lokaler har byggts om till elevbostäder, varvid stiftelsens kapacitet för elevboendet ökat. Kompetenshöjningsprogrammet för skolans personal som påbörjades har fortsatt i planerad omfattning. har en utveckling och omläggning av stiftelsens IT- verksamhet påbörjats. Projektet omfattar system för informationsspridning, kunskapsinhämntning samt ekonomisk uppföljning. har en jämställdhetsplan fastställts för verksamheten. Slutsatser En ny överenskommelse bör träffas mellan , och . bör bemyndiga regeringen att träffa denna nya överenskommelse med de båda länderna. Överenskommelsen bör längst avse åren 2000- 2003. I nu gällande överenskommelse anges att en översyn av verksamheten skall göras med sikte på eventuella ändringar av överenskommelsen och att översynen skall initieras av den svenska avtalsparten. En översyn är initierad och kommer att genomföras senast . Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till 3,2 respektive . Anslag 1998 4 147 1 Pris- och löneomräkning 82 Omprioriteringar mellan anslag - 1 000 Förslag 1999 3 229 1 Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 minskades anslaget med . B12 Internationella avgifter Tabell 5.17 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1997 Utgift 20 529 24 195 1999 Förslag 24 195 2000 Beräknat 24 195 2001 Beräknat 24 195 Från anslaget betalas andel av kostnaderna för verksamhet. Genom sin anslutning till blev medlem av Internationella arbetsorganisationen (). är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. främsta mål är att främja sysselsättning, förbättra arbets- och levnadsvillkor samt värna om fackliga fri- och rättigheter. beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden , totalt . Övergripande mål är att stödja demokrati och mänskliga rättigheter, främja sysselsättning och bekämpa fattigdom samt verka för social trygghet och arbetarskydd. Fyra områden prioriteras särskilt: stärkandet av normverksamhet, kampen mot barnarbete, uppföljning av FN:s sociala toppmöte i och av i . Över den reguljära budgeten finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- och publikationsverksamhet, i (), de regionala och lokala kontoren och 14 s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniska biståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga bidrag från medlemsländerna. I handläggs ärenden som rör förhållandet till Internationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns den trepartiskt sammansatta . Regeringens överväganden Resultatinformation Följande av antagna beslut kommer senare att redovisas för . höll en särskild sjöfartskonferens. Konferensen antog sju nya sjöfartsinstrument, dvs. en konvention (nr 178) och en rekommendation (nr 185) om tillsyn av sjömäns arbets- och levnadsförhållanden, en konvention (nr 179) och en rekommendation (nr 186) om rekrytering av och arbetsförmedling för sjömän, en konvention (nr 180) om sjömäns arbetstid och bemanningen på fartyg och en rekommendation (nr 187) om sjömäns löner och arbetstid samt bemanningen på fartyg samt slutligen ett protokoll till konvention (nr 147) om miniminormer i handelsfartyg. arbetskonferens antog en konvention (nr 181) och en rekommendation (nr 188) om privat arbetsförmedling, inkl. personaluthyrning, vilka ersätter konvention om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer, uppsagd av . arbetskonferens antog en rekommendation (nr 189) om allmänna villkor för främjandet av sysselsättning i små och medelstora företag. På dagordningen arbetskonferens står två nya ämnen, dels revidering av konvention (nr 103) och rekommendation (nr 95) om skydd vid havandeskap och barnsbörd, i syfte att anta nya instrument, dels roll i det tekniska biståndssamarbetet för s.k. allmän diskussion. skall även en ny konvention med kompletterande rekommendation om barnarbete slutbehandlas. Avsikten är inte att revidera något tidigare instrument om barnarbete utan att utarbeta ett helt nytt med inriktning mot de grövsta formerna av utnyttjande av barn. innehar en nordisk plats på regeringssidan i . är därtill medlem i tre och suppleant i två av styrelsens sex utskott samt i styrelsens särskilda arbetsgrupp för revidering av normer. Inför varje styrelsemöte äger nordiskt samråd rum. Slutsatser andel utgör av budget . Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag ett följande år genom ett s.k. incentive scheme. Efter avdrag är medlemsavgift , motsvarande , och . Beloppet i kronor beror även på rådande valutakurs vid betalningstillfället. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna under anslaget till samma belopp. B13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Tabell 5.18 - Anslagsutvecklingen Tusental kronor 1999 Förslag1 1 000 2000 Beräknat 1 018 2001 Beräknat 1 033 1 Myndigheten skall, under förutsättning att godkänner prop. 1997/98:180, inrättas . Regeringen har i proposition 1997/98:180 föreslagit att antar ett förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Lagen föreslås träda i kraft . har ännu inte behandlat propositionen. I propositionen föreslås att ett nytt ombudsmannainstitut inrättas, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannens förvaltningskostnader är beräknade till för . För att minimera kostnaderna skall ombudsmannen samordna sin verksamhet med i fråga om lokaler etc. Regeringen har i prop. 1997/98:180 föreslagit att ombudsmannen skall se till att den föreslagna lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning följs. Ombudsmannen skall därtill enligt förslaget ha såväl opinionsbildande som rådgivande och processförande roll med rätt att föra talan i Arbetsdomstolen. Ombudsmannen skall vid vite kunna förelägga arbetsgivaren att inkomma med vissa uppgifter. Vitesföreläggandet skall kunna överklagas till . har regeringens uppdrag att bland annat ansvara för en övergripande samordning av insatser för homosexuella, att följa utvecklingen av deras situation, vidta och följa andra myndigheters informationsinsatser och lämna rapporter över sin verksamhet. Regeringen föreslår i prop. 1997/98:180 att det övergripande ansvaret för att följa utvecklingen av homo- och bisexuellas situation, inklusive diskriminering, forskning om homo- och bisexualitet och för samordningen av insatser för homo- och bisexuella förs över från till den nye ombudsmannen. Regeringen aviserade i propositionen att den avsåg att återkomma i budgetpropositionen för om hur uppgifterna närmare borde fördelas mellan och ombudsmannen. Regeringens överväganden Ombudsmannens uppgifter skall bland annat vara att genom rådgivning se till att den som blivit utsatt för diskriminering på grund av sexuell läggning kan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannens uppdrag skall även innefatta rådgivning i anledning av brottet olaga diskriminering enligt 16 kap. 9 § fjärde stycket . Ombudsmannen skall verka mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Regeringen anser att det vore värdefullt att uppdraget även avsåg diskriminering i samhällslivet i övrigt. saknas dock resurser för en sådan utvidgning av ombudsmannens uppdrag. Efter det att frågan om en sammanslagning av bland annat Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning till en gemensam myndighet, som aviserades i prop. 1997/98:180, har analyserats återkommer regeringen i denna fråga. Regeringen återkommer då även med hur en fördelning av uppgifter mellan och ombudsmannen skall genomföras och hur verksamheten skall finansieras. Regeringen förslår att anvisar för . För budgetåren 2000 och 2001 beräknas utgifterna till . 10 Jämställdhet mellan kvinnor och män 10.1 Omfattning Verksamhetsområdet omfattar samordningsansvar för jämställdhetspolitiken i stort samt anslagen för (JämO), Särskilda jämställdhetsåtgärder och Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. 10.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 6.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 1998 Utgifts- prognos 1998 Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 19,6 31,0 35,3 33,4 33,6 33,9 Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det pågår arbete inom alla politikområden för att nå målen för jämställdhetspolitiken. Frågor under andra departement som rör åtgärder för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män redovisas i huvudsak under respektive utgiftsområde. JämO:s verksamhet visar goda resultat i förhållande till de beslut som fattat om verksamhetens innehåll och inriktning. Myndighetens arbetsbelastning är fortsatt hög. tillfördes JämO ytterligare medel vilket har gett bättre förutsättningar för arbetet och har gjort att verksamheten har kunnat intensifieras. Förändringar JämO fick på grund av ökad arbetsbelastning en resursförstärkning på fr.o.m. . De ökade medlen har gjort att myndigheten kunnat intensifiera sin verksamhet, särskilt när det gäller uppföljning av arbetsgivares skyldighet att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete på arbetsplatsen. JämO skall redovisa hur det utökade anslaget har påverkat myndighetens verksamhet. Redan nu kan emellertid konstateras att arbetet med att utöva tillsyn över de delar av lagen som rör löneskillnader mellan kvinnor och män kräver stora resurser för myndigheten, varför JämO föreslås tillföras fr.o.m. för detta ändamål. Prioriteringar Frågor om metoder m.m. för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla samhällsområden (s.k. mainstreaming) kommer även fortsättningsvis att prioriteras. Olika metodutvecklingsprojekt kommer att initieras. Uppföljning kommer att ske av det arbete och de förslag som presenterats av Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (S 1994:09). Arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och de könsbundna utbildningsvalen, liksom insatser för att stimulera kvinnors företagande, fortsätter. SCB kommer att ges i uppdrag att göra en ny nationell tidsanvändningsstudie. SCB föreslås tillföras för att vidareutveckla lönestatistiken, särskilt i fråga om en bättre yrkesredovisning, så att den kan ligga till grund för fördjupade analyser av löneskillnader mellan kvinnor och män och därmed underlätta värderingen av olika arbeten. Det statistiska underlaget för att vidareutveckla metoder för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i budgetprop ositionen är bristfälligt. Därför kommer SCB att få i uppdrag att ta fram nödvändigt statistiskt underlag för s.k. jämställdhetsbokslut och för detta tillföras . S.k. jämställdhetsmärkning kommer att utredas. Utredningen med uppdrag att göra en översyn av vissa delar av jämställdhetslagen kommer att få tilläggsdirektiv som rör frågor som hänger samman med arbetsvärdering. Regeringen kommer vidare att uppdra åt statliga myndigheter att arbeta mer aktivt med frågor som rör jämställdhet mellan kvinnor och män, inklusive frågor om lika lön för lika och likvärdigt arbete. Olika åtgärder kommer att vidtas för att underlätta för män att delta i jämställdhetsarbetet. Arbetet med att motverka våld mot kvinnor och att stödja och skydda utsatta kvinnor kommer att fortsatt prioriteras. Kultursektorn kräver ökad uppmärksamhet. Bl.a. kommer frågan om hur de statliga muséerna införlivar ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet, t.ex. genom att lyfta fram kvinnors historia m.m., att utredas. Det internationella samarbetet på jämställdhetsområdet kräver fortsatta insatser. Bl.a. kommer en svensk rapport att överlämnas till FN om vilka åtgärder som vidtagits och planeras för att genomföra de åtaganden som gjordes vid i . Fortsatta insatser kommer även att krävas i fråga om EU- samarbetet som är omfattande. Fortsatta satsningar kommer att ske på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. En översyn av reglerna för stödet under anslaget C 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet planeras . En redovisning av hur jämställdhetspolitiken utvecklats kommer att överlämnas till . 10.3 Resultatbedömning Målen för jämställdhetspolitiken ligger fast. Det innebär att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Vidare innebär det en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. Regeringen fortsätter sitt arbete för att driva på utvecklingen mot en jämn könsfördelning i statliga styrelser m.m. Bland annat bereds fackdepartementens förslag till sammansättning av styrelser och kommittéer gemensamt med jämställdhetsenhet med målet om en jämn könsfördelning. Andelen kvinnor i statliga lekmannastyrelser har ökat. I bilaga 2 redovisas könsfördelningen i dessa styrelser. Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (S 1994:09) har presenterat sitt betänkande Ty makten är din... (SOU 1998:6) samt 13 delrapporter. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena publiceras . Ett arbete pågår och kommer att fortsätta för att sprida och följa upp den omfattande kunskap på området som tagits fram. Kvinnors ställning på arbetsmarknaden har ytterligare befästs och deras inkomster och lönearbetstid har närmat sig männens. redovisas vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i bilaga 1. har det gått den första tidsanvändningsstudien gjordes av SCB. För att kunna följa utvecklingen mot de jämställdhetspolitiska målen bör denna studie följas upp. Regeringen har för avsikt att ge SCB i uppdrag att påbörja ett arbete med en ny nationell tidsanvändningsstudie. En särskild utredare (1998:03) har tillsatts för att se över vissa delar av jämställdhetslagen (dir. 1998:60). Utredaren skall, mot bakgrund av de krav som EG-rätten ställer och de tre förslag till lagstiftning mot diskriminering som regeringen lagt fram, lämna de förslag till ändringar i jämställdhetslagen som översynen ger anledning till. Arbetet skall bedrivas i nära samråd med arbetsmarknadens parter och uppdraget skall redovisas . Regeringen kommer att fatta beslut om tilläggsdirektiv till utredningen om att, i beaktande av att lönebildningen är en fråga som parterna på arbetsmarknaden har det huvudsakliga ansvaret för, göra en analys av frågor som hänger samman med arbetsvärdering och bedöma om ytterligare åtgärder behövs för att arbetet med att bestämma lika lön för lika och likvärdigt arbete skall underlättas i praktiken. Utredaren skall även inhämta internationella erfarenheter, t. ex. från , på detta område. Regeringen ger fortsatt stöd till olika satsningar för att underlätta för män att delta i jäm-ställdhetsarbetet, inte minst när det gäller deras praktiska ansvar för hem och barn. () har lämnat en rapport till regeringen om hur verket genomfört regeringens uppdrag att bedriva en informationskampanj i syfte att öka pappors uttag av föräldraledighet. Enligt RFV har kampanjen fått ett mycket positivt mottagande av såväl försäkringskassor som föräldrar, arbetsgivare m.fl. Av RFV:s statistik för kan utläsas en viss uppgång av männens uttag av föräldrapenning jämfört med . Ett aktivt arbete pågår på många håll med anledning av regeringens proposition Kvinnofrid och de åtgärder som beslutat om med anledning av propositionen (prop. 1997:98:55, bet. 1997/98:JuU13, rskr. 1997/98:250 och bet. 1997/98:AU10, rskr. 1997/98:186). Huvuddelen av de medel som enligt propositionen skulle tillföras myndigheter och frivilligorganisationer m.fl. har fördelats. En förstudie, Jämställdhetsmärkning konsumentmakt för ett jämställt samhälle (Ds 1998:49), har redovisats och regeringen kommer att tillsätta en utredning som, med förstudien som grund, skall utarbeta konkreta förslag bl.a. vad gäller kriterier för jämställdhetsmärkning. Ett betydelsefullt arbete pågår runt om i landet för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i ordinarie verksamhet inom alla politikområden och på alla nivåer (s.k. mainstreaming). På central nivå pågår ett flertal aktiviteter inom för att utveckla metoder i detta arbete. Detta innefattar bl.a. särskild utbildning i jämställdhetskunskap, olika rutiner för handläggning av ärenden m.m. samt uppföljning och utvärdering. tillsatte regeringen en arbetsgrupp, ledd av statssekreteraren för jämställdhetsfrågor, med uppdrag att påskynda och underlätta utvecklingen av metoder för jämställdhetsarbetet. Arbetsgruppen ska verka under och består av representanter från myndigheter, förvaltningar och företag på central, regional och lokal nivå. Ett liknande arbete pågår på länsnivå. Samtliga länsstyrelser har utarbetat strategier för länens jämställdhetsarbete . Av länsstyrelsernas årsredovisningar för framgår att arbetet med att analysera och beakta ett jämställdhetsperspektiv på alla sakområden vinner insteg. De flesta län har också utvecklat rutiner och system för att kunna redovisa statistik och fakta könsuppdelat. Regeringen kommer att följa det fortsatta arbetet inom länsstyrelserna och särskilt stödja utvecklingen av metoder för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i alla sakområden. På den lokala nivån har med medel från anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder genomfört ett projekt i syfte att utveckla former för jämställdhetsarbete i kommunerna. Projektet har bl.a. resulterat i en metod för att underlätta arbetet med att genomsyra de kommunala verksamhetsgrenarna med ett könsperspektiv. Projektet, vilket har väckt stort intresse, har redovisats till regeringen, som beviljat ytterligare medel till för att sprida resultaten över landet. Det finns således en stor bredd i insatserna för att öka jämställdheten på olika områden. Det är angeläget att arbetet även i fortsättningen bedrivs utifrån ett sådant brett perspektiv. Ett stort antal aktiviteter och insatser pågår för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden. Resurser kommer att avsättas även fortsättningsvis för detta arbete. Det gäller t.ex. fortsatt metodutveckling och utbildning samt satsningar på information och kunskapsutveckling. arbete med dessa frågor har väckt intresse internationellt varför resurser även behöver avsättas för att sprida information till andra länder. Det gäller även i fråga om arbetet för att motverka våld mot kvinnor, där många länder efterfrågar svenska erfarenheter. Frågor med anledning av propositionen Kvinnofrid kommer även i fortsättningen att prioriteras, inte minst gäller det att följa upp redan fattade beslut och uppdrag till olika myndigheter. medlemskap i kommer också fortsatt att kräva stora insatser, mot bakgrund av den ökande politiska vikt som dessa frågor fått i EU:s medlemsländer. för sysselsättning berör i hög grad kvinnors villkor på arbetsmarknaden och kommer att kräva fortsatta insatser även på nationell nivå. Ett arbete har inletts för att analysera vilka jämställdhetsfrågor som blir aktuella under ordförandeskap i EU. Inom FN koncentreras arbetet på att följa upp de beslut som togs års kvinnokonferens i . En svensk uppföljningsplan kommer att lämnas till FN . kommer ett s.k. högnivåmöte att hållas i FN för att utvärdera resultaten av konferensen. Förberedelser för detta möte har redan inletts. 10.4 Anslag C1 Jämställdhetsombudsmannen 6,2 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 14 853 1999 Förslag 16 235 2000 Beräknat 16 472 2001 Beräknat 16 723 Från anslaget betalas kostnader för (JämO) med kansli och för . Det övergripande målet för JämO är att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och verka för att jämställdhetslagens föreskrifter följs. JämO:s verksamhet bedrivs i form av information och rådgivning, uppföljning av kraven om aktiva åtgärder samt genom att myndigheten bistår arbetstagare och arbetssökande som anmäler överträdelse av förbuden mot könsdiskriminering.