prop · GM03125 · 1999-01-01 00:00:00 — Erfarenheterna visar att idrottsprofiler med rätt stöd kan spela en viktig roll för idrottsdebatten kring etik och moral både i media och internt inom idrottsrörelsen. En utvärderande rapport för projektet lämnas . Vidare har () fått för att visa ungdomar att det finns seriös motorcyklism och för att få rekryteringsgrunden för kriminella grupperingar att minska. i vill genom förebyggande arbete öka kunskapen om det svenska samhället för syrianska ungdomar och på så sätt underlätta känslan av gemenskap med det svenska samhällssystemet. 3.3.3 Datateknik skrivelse till betonade regeringen vikten av att stödja projekt som vänder sig till ungdomsgrupper som i liten omfatt- ning har tillgång till IT i sin hemmiljö. För att uppmuntra och stödja sådana ungdomsprojekt har stöd beviljats till fyra föreningar med sammanlagt . Samarbetsorganet för Invandrarungdoms- organisationer i (UngSIOS) och och Hemgårdar, Fritidsforum är två av dessa, som med ett brett arbete på lokal nivå vill stimulera ungdomar till att arbeta med IT. 3.3.4 Drogförebyggande Tre projekt har fått stöd med sammanlagt . Team Smart arbetar med projektet , ett kontaktnät för lokala projekt, som arbetar förebyggande mot droger genom individuella kon- trakt med ungdomar. 3.3.5 driver en verksamhet där unga föräldrar ger varandra stöd och delar med sig av varandras erfarenheter. Föreningen har fått stöd med för att informera om unga föräldrars villkor. 3.3.6 Fritid/Idrott Sammanlagt har fördelats till åtta projekt med inriktning på fritid/idrott. () i har fått stöd för att ge unga kvinnor en möjlighet att påverka och utveckla sin idrott främst på lokal nivå. Vidare har den romska Föreningen ungdomar i fått stöd för att hålla föredrag om sin kultur och om sig själva och i har genom bl.a. ett teaterprojekt givit ungdomar en plattform för att göra sig hörda i sina kommuner och hitta samarbete med lokala teater- föreningar och Västerbottensteatern. Regeringen beslutade att avsätta till stöd för utveckling av verksamhet för talanger inom idrotter för funk- tionshindrade. Avsikten är att avsätta sammanlagt i denna särskilda satsning. 3.3.7 Främlingsfientlighet Stöd till projekt mot främlingsfientlighet och rasism har beviljats till sex projekt med sammanlagt . Bl.a. har stöd getts till i och mot Rasism som genom olika metoder arbetar med skolelever kring frågor om rasism, antisemitism och fördomar. har fått stöd till ett projekt där de vill sammanföra ungdomar från olika kommuner eller kommundelar som representerar skilda sociala miljöer, inte bara begränsa sig till ungdomar med olika etnisk bakgrund. 3.3.8 Idrottens sociala ansvar Två projekt har fått stöd med sammanlagt . för att vidareutveckla och stärka ungdomars möjlighet till elevinflytande och medbestämmande. 3.3.9 Information/Utbildning Sammanlagt har fördelats till tio projekt. Studieför- bundet utbildar unga kulturarrangörer, vill öka elevers kunskap och medvetande om sina rättigheter och föreningen vill utbilda ungdomar som kommit till som flyktingar utan sina föräldrar, till egenföretagare. () informerar vuxna som arbetar med barn och ungdomar om roll- och konfliktspel. Före- ningen Resandefolket som är den första romska grupp som startat en ungdomssektion har fått stöd för att genomföra ett barn- och ungdoms- seminarium om sitt språk och sin kultur. 3.3.10 Konsument/Ekonomi Tre projekt har fått stöd med för att bl.a. öka kunskaperna och därmed medvetenheten hos unga konsumenter. Trade Center har fått stöd för att uppmuntra ungdomar att påverka företag till ett större socialt och ekologiskt ansvar. 3.3.11 Kultur Sammanlagt har beviljats i stöd till ungdomars arbete med kultur. Referensgruppen UNG KULTUR har fungerat som rådgivare till Arvsfondsdelegationen vid bedömning av de ungdomsprojekt som fått stöd . Dock bör påpekas att de flesta projekt som sökte stöd för olika projekt under inkom och beslutades . Sju projekt har fått stöd bl.a. , , och Stiftelsen . 3.3.12 Kultur för integration Med kulturen som redskap för att främja relationer mellan ungdomar med olika etnisk och kulturell bakgrund, har fem olika projekt fått stöd med sammanlagt . Folkparkerna i , Föreningen och är några av de föreningar som fått stöd. 3.3.13 Kvinnofrid avsatte regeringen till projekt som vänder sig till eller initieras av ungdomar i frågor som rör våld mot unga kvin- nor. Åtta projekt har fått stöd. Bland dessa kan nämnas Fritidsforum, och Hemgårdar, ( ) och tre projekt i ; Föreningen i , Kvinnojouren i och . Alla projekten kommer att utvärderas och en uppföljning av satsningen sker med ett seminarium för de deltagande projekten. 3.3.14 Kvinnor/Flickor Stöd till projekt som särskilt vänder sig till flickor och unga kvinnor har fått stöd med . () har fått stöd för att på tjejers villkor hitta metoder att stärka tjejer i före- ningslivet, Föreningen i för att skapa en tjejjour och Föreningen kvinnor för att hjälpa unga kvinnor att bryta den traditionella isoleringen i hemmet och klara kontakterna i sam- hället. Kontaktnätet- för ideella kulturföreningar har fått stöd för att skapa förutsättningar för tjejer att inta pop- och rocksce- nerna. Totalt fyra projekt har fått stöd. 3.3.15 Lokaler Stöd med sammanlagt har fördelats till ny-, om- och tillbyggnad av lokaler för ungdomsverksamhet. Totalt 19 föreningar och organisationer har erhållit denna typ av stöd, bl.a. Föreningen i som bygger om en f.d. militärkasern till ett ung- domscenter med bakgrund av ett kretsloppstänkande. 3.3.16 Media Tre mediaprojekt har beviljats sammanlagt . driver ett utvecklingsprojekt inom media, kultur och data/IT som skall fungera som ett resurscentrum på lokal nivå av och med ungdomar. Folkets Hus i har arbetat med lokala TV-program för att lyfta fram unga människors idéer om hur ung- domarna själva skall kunna påverka sin situation. för gör en lokalförankrad ungdomstidning. 3.3.17 Mobbning Friends elever mot mobbning har beviljats stöd med för att få så många skolor som möjligt att starta upp kompisstödjarsystem och en handlingsplan mot mobbning. 3.3.18 Skolkooperativ har avsatt för att utveckla kooperativ verksamhet på gymnasieskolor. har nio projekt fått stöd med sammanlagt . Några av de projekt som fått stöd är Vårdgymnasiet i , Kullagymnasiet i , Munke- bäcksgymnasiet i och Gymnasieskolas elever m.fl. Ett seminarium för alla projekt som fått stöd sedan sats- ningens början hölls och en utvärdering av de första projekten har kommit . 3.3.19 Tittarmakt Tre projekt har beviljats stöd för det tredje och i en särskild satsning för att stärka unga människors egen makt mot våld i media. i , Studiefrämjandet i och Före- ningen ungdom och media har fått sammanlagt . Utvärderingen Tittarmakt mot våld, blev klar . 3.3.20 Ung Kultur Regeringen har avsatt till lokala projekt för genom- förande av Ungdomens kulturdagar. Målsättningen var att få till stånd en debatt i kommunen om ungdomars kulturverksamhet. Fjorton projekt har fått stöd med sammanlagt . En särskild utvär- dering av de projekt som fått stöd kommer och kommer de filmer som producerats i samband med Ungkulturdagarna att lyftas fram under Hela i . Ansökningar för satsningen har beretts tillsammans med Arbetsgruppen Kultur i hela landet. 3.3.21 Ungdomars politiska delaktighet har fått fortsatt stöd till projektet riktigt med . Projektet stödjer elevernas möjligheter för att utöva ett aktivt inflytande, inom ramen för den försöksverksamhet med lokala gymnasiestyrelser med elevmajoritet, som regeringen beslu- tat. har fått regeringens uppdrag att fördela för att sprida information om de tolv goda exempel på ungdomsverksamhet som definierats i samarbete med Inrikesdeparte- mentet. Dessa tolv verksamheter ger tillsammans en bred bild av hur ungdomsverksamhet kan bedrivas inom olika politikområden. 3.3.22 Utsatta barn och ungdomar Stöd har beviljats med sammanlagt till 15 olika projekt för utsatta barn och ungdomar. Två av dessa prioriteringar avser av stöd till föreningsdrivna projekt som medverkar till en utveckling av mellanvårdsalternativ för ungdomar. () och kommer båda med utvärderande rapporter . Andra projekt som fått stöd är bl.a. , i , i , i , Somaliska Ungdoms- och Fritidscenter i och . avsatte regeringen till lokala utveck- lingsinsatser genom bred samverkan mellan ideella och offentliga organi- sationer. Medlen fördelas av och 8 miljoner belastade . Resterande 4 miljoner har belastat 1998. 3.3.23 Ungdomsarbete inom beslutade regeringen att avsätta medel ur Allmänna arvsfon- den för att stimulera ungdomars utbytes- och samarbetsprojekt i Östersjö- regionen. I regeringens skrivelse 1997/98:125, Kommande inriktning för stöd till verksamhet till förmån för ungdomar, aviserade regeringen att stöd borde kunna ges till pilotprojekt som även omfattar internationella kontakter och resor eller vistelser utomlands under förutsättning att verk- samheten leder till nationell nytta. fick i uppdrag att fördela för att stödja det internationella engagemanget för bland ungdomar i , för att de ska få en ökad kunskap och förståelse för historiska, kulturella och sociala villkor och möjligheter i länderna runt . 3.3.24 Föreningsutveckling inom ungdomsorganisationerna Regeringen beslutade att avsätta till förfogande för stöd till projekt som syftar till att ut- veckla ungdomars egen organisering. Formerna och uttryckssätten för ungas egen organisering förändras och förnyas. För att stärka demokratin är det angeläget att stödja fortsatt uppbyggande och utveckling av verk- samhet där ungdomar tillsammans definierar och arbetar med de frågor som är mest angelägna för dem själva. Utvecklingsstöd beviljas till ung- domsorganisationer på central, regional och lokal nivå. Stöd skall också kunna ges till papaplyorganisationer och nätverk. 3.4 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 3) har sammanlagt ca fördelats till 182 projekt. Ett av projekten har beviljats stöd . 1 Hörselskadade/Döva 25 2 Psykiskt störda 48 3 Rörelsehindrade 10 4 Synskadade 16 5 Utvecklingsstörda 19 6 Flera funktionshinder 65 7 Andra funktionshinder 43 Diagrammet visar hur antalet projekt rörande personer med funktionshinder fördelar sig på olika handikappgrupper. Häri ingår också projekt rörande barn med funktions- hinder. 3.4.1 Alternativa stöd och boendeformer Regeringen beslutade att avsätta sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för ideella organisa- tioners kostnader för att tillsammans med berörda kommuner utveckla och pröva verksamhet som kan förbättra boendesituationen för personer med psykiska funktionshinder. beviljades fyra projekt stöd med . har ytterligare 15 projekt beviljats stöd med sammanlagt . Stödet varierar från till /år. Projekten är två- eller treåriga. För att projekten skall kunna leva vidare efter projekttidens utgång krävs en stark förankring i och ett ekonomiskt åtagande från kommunen redan från det första projektåret. 3.4.2 Arbete/sysselsättning har 13 projekt beviljats sammanlagt för projekt som på olika sätt skall öka möjligheterna för personer med funk- tionshinder att få tillträde till arbetsmarknaden. Flera av projekten inne- håller metoder som gör det möjligt att etappvis från sysselsättning över kooperativ eller andra organisationsformer pröva sina möjligheter med det yttersta målet att få ett reguljärt arbete. 3.4.3 har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till IT- program för funktionshindrade och äldre. För tre av de punkter i förslaget som rör personer med funktionshinder har regeringen beslutat att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för av en beräknad treårsperiod. Av dessa medel avser ett informationsprojekt som bedrivs av (numera ) tillsammans med Handikappförbundens Samarbetsorgan, , och med syfte att genom olika aktivi- teter öka medvetenheten om IT:s betydelse för människor med funktions- nedsättningar bland funktionshindrade, beslutsfattare och allmänhet. Vidare har ställts till för- fogande för att fördelas bl.a. till brukarorganisationer och stiftelser att utveckla, anpassa och utvärdera IT-baserade produkter och tjänster, för- söks- och demonstrationsverksamhet och metodutveckling. Dessutom har avsatts för projekt som skall genomföras av bl.a. handikapporganisationer. Syftet med dessa projekt är att öka kompeten- sen hos personer med funktionshinder när det gäller att använda IT. Dessa ansökningar bereds i samråd med handikapprörelsens förening . Beslut om stöd till dessa projekt kommer att fattas . Förutom denna särskilda satsning har sju projekt beviljats stöd med sammanlagt för att utveckla datateknik för personer med funktionshinder. Så har t.ex. beviljats medel för ett projekt för att utveckla en PC-baserad multi- mediaterminal där samtliga tre kommunikationsmetoder (bild, text, tal) kan användas eller var för sig. Dessa terminaler (12 st) finns utplacerade i olika miljöer där döva och talskadade bor och arbetar. Med sådana multimediaterminaler kan döva ges större valfrihet och möjlig- heter till en säkrare kommunikation. 3.4.4 Familjestöd Elva projekt har beviljats stöd med sammanlagt . Flera av projekten syftar till att utveckla stödgrupper som kan ge möjligheter till möten för utbyte av erfarenheter och kunskap. 3.4.5 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet Tre projekt har beviljats sammanlagt för projekt med syfte att dels informera om Standardreglernas intentioner, dels utveckla metoder för hur kommuner kan använda standardreglerna som verktyg för att förbättra situationen för personer med funktionshinder. 3.4.6 Fritid/Idrott har fem projekt som rör fritid/idrott med personer med funk- tionshinder beviljats medel med sammanlagt . Så har t.ex. kunnat arbeta med projektet ligheternas Hus som vänder sig till ungdomar i åldrarna och som med idrottsaktiviteter som medel ger möjligheter till gemenskap m.m. Samma förening genomför även projektet där ungdomar med och utan funktionshinder tillsammans deltar i aerobic- verksamhet. Verksamheten utvärderas med hjälp av , . har regeringen beslutat avsätta medel ur Allmänna arvsfon- den för utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet för barn, ung- domar och personer med funktionshinder främst på lokal nivå. 3.4.7 Hjälpmedel Två projekt som rör utveckling av hjälpmedel har beviljats stöd med . har be- viljats stöd för att kunna undersöka behovet av utveckling av hjälpmedel för personer med polioskador, whiplashskador, ryggmärgsskador, hjärn- skador samt personer som är amputerade. Projektet skall dokumenteras i en Hjälpmedelsinformation/Kunskapsbank. 3.4.8 Information/Utbildning Inom detta ändamål har fördelats genom 76 beslut till 75 projekt (för ett av projekten har beslut fattats ). Gemensamt för projekten är att organisationerna antingen vill in- formera och utbilda allmänhet, personalgrupper och beslutsfattare om funktionshindrades situation och effekter av olika funktionshinder eller ge medlemmarna ökad kunskap om samhällets olika och inte alltid så lättillgängliga stödformer. 3.4.9 Invandrare och handikapp Två projekt har beviljats stöd med sammanlagt . Bosnisk Islamiska har fått stöd för faktaboken i . I projektet ingår också en studiehandledning. Boken vänder sig till alla som i sin vardag kommer i kontakt med barn och ungdomar som har funktionshinder och som har olika etniska kulturbakgrunder. Projektet bedrivs tillsammans med Handikappförbundens Samarbetsorgan. 3.4.10 Kultur Tolv projekt har beviljats stöd med . Bl.a. har Riksför- bundet för Social och Mental Hälsa tillsammans med föreningen i genomfört kulturhuvudstaden. Projektet har innehållit olika former av kulturaktiviteter i syfte att dels öka kun- skapen hos allmänheten om medlemmarnas funktionshinder och dels för- söka påverka allmänhetens attityder till funktionshindret. 3.4.11 Kvinnor och handikapp Två sådana projekt, båda med som huvudman, har beviljats sammanlagt . 3.4.12 Lokaler Två beslut som rör s.k. lokalstöd har fattats. , en reha- biliteringsanläggning har beviljats stöd med . För att kunna utveckla verksamheten och kunna ta emot personer med olika former av funktionshinder krävs vissa ombyggnader. 3.4.13 Media FUB i har fått för projektet . Personer med intellektuella funktionshinder skall pro- ducera och sprida lättförståelig information till dem som inte kan ta till sig den vanliga samhällsinformationen. Projektets syfte är alltså två- faldigt; skapa arbetstillfällen för personer med intellektuella funktions- hinder samt ge information skapad av och för denna målgrupp. 3.4.14 Miljö Två miljöprojekt har fått stöd med sammanlagt . Ett av projekten bedrivs av för att förbättra inom- husmiljön och ett av föreningen i för att utveckla en handi- kappanpassad trädgård vid en särskola för att bl.a. öka den ekologiska förståelsen. 3.4.15 Nya rehabiliteringsmetoder Inom detta ändamål återfinns projekt med syfte att pröva nya vägar att förbättra funktionshindrade personers vardag och möjligheter att leva som andra. Sju projekt har beviljats stöd med sammanlagt . Två av projekten rör ungdomar med afasi, ett annat rör utveck- ling av självhjälpsgrupper för personer med anorexi och bulimi. 3.4.16 Organisationsutveckling Omvärldsförändringar som att t.ex. stödet till flera målgrupper flyttats från till primärkommunen samt att landsting slås samman, har medfört att handikapporganisationer behöver ändra såväl organisation som arbetsformer. 16 projekt med denna inriktning har beviljats stöd med sammanlagt ca . 3.4.17 Tillgänglighet Fyra projekt som rör detta prioriterade område har beviljas stöd med to- talt . har t.ex. beviljats för av projektet tecken- språkig social service- och äldreomsorgscenter för döva och har tillsammans med för projektet förslag och visioner kring trädgårdsodling, träningsträdgård och tillgänglig miljö. 3.4.18 Utrustning Stöd till viss utrustning kan, om utrustningen har stor betydelse för mål- gruppen, utgå till handikapporganisationer. Så har t.ex. beviljats för att anpassa lokalerna till hörsel- skadades särskilda behov. DHR-Ung har beviljats för utrustning i projektet . 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Under Allmänna arvsfondens mer än 70-åriga historia har föreningar och andra organisationer, med stöd av fondens medel, kunnat pröva och för- verkliga idéer och visioner som förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt verksamheter som be- drivits av ideella organisationer och som i vissa fall även kompletterat offentliga verksamhetsformer. Genom utvecklingsarbete i de ideella or- ganisationerna har inflytande från såväl brukarorganisationer och en- skilda brukare ökat i verksamhetsformer som det allmänna skall svara för. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet, jämlikhet och jämställdhet samt såväl social som etnisk och kulturell integration för fondens mål- grupper för att därmed stärka deras ställning i samhället. Detta bl.a. genom gemensamma träffar och erfarenhetsutbyte mellan lokala före- ningsdrivna projekt. I det följande redovisar regeringen den framtida inriktningen av stödet för respektive målgrupp. Inom vissa områden finns det dock anledning att göra insatser som är gemensamma för fondens målgrupper. Ett sådant område är den pågående satsningen för förnyelse och utveckling av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå. Idrottsverksamhet bl.a. genom lek och tävling och som en mötesplats för att utöva demokrati, bidrar till att utveckla den sociala välfärden för fondens målgrupper. Utöver de områden som nedan anges för respektive målgrupp kommer medel liksom tidigare att ges till ideella organisationers egna initiativ för utvecklingsverksamhet inom nya områden. 4.1 Verksamhet till förmån för barn Utgångspunkten för den svenska barn- och ungdomspolitiken är att barnets bästa ska sättas i centrum. Målet är att garantera alla barns rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Samhällets uppgift är att vara ett stöd och komplement till föräldrarna som har huvudansvaret, så att goda och trygga uppväxtvillkor så långt som möjligt kan garanteras för alla barn. Samhällets särskilda ansvar för att barn växer upp under sådana förhållanden kommer bl.a. till uttryck i socialtjänstlagen (1980:620) där kommunen åläggs att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos alla barn. För att förhindra att barn far illa är det viktigt att det finns ett utvecklat utbud av insatser med syfte att stödja barn och föräldrar. Som ett komplement till vad det allmänna erbjuder är det arbete som utförs av ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar mycket vik- tigt, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. I vissa bostadsområden i och omkring storstäderna, har segregationen ökat. Där är antalet långtidsarbetslösa föräldrar stort liksom andelen familjer där någon har invandrarbakgrund och ensamstående föräldrar samt även gruppen föräldrar med sociala problem. Nya verksamhets- former och metodutveckling för att bidra till integrationsmöjligheter, språk- och psykosocial utveckling bör prioriteras för barn i dessa om- råden. Utvecklingsarbetet behövs också för att öka den ömsesidiga för- ståelsen och kommunikation mellan invandrarfamiljer och andra familjer. Idrottsverksamhet i föreningslivet spelar en viktig roll för att upp- muntra barn och ungdomar till att lära sig en aktiv, meningsfull och livs- lång fritidssysselsättning. Regeringen har beslutat att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ut- veckling och förnyelse av idrottsverksamhet för barn, ungdomar och funktionshindrade främst på lokal nivå. Det är viktigt att både pojkar och flickor har goda förebilder. Projekt som syftar till att stimulera till arbete med de grundläggande värde- ringarna i samhället och hur de påverkar relationer mellan unga männi- skor bör särskilt uppmärksammas. Genom FN:s konvention om barnets rättigheter har barnets behov och frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. har från Allmänna arvsfonden avsatts att användas av olika frivilligorganisationer för projekt med mål att öka kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. Bevakningen av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns och ungdomars inflytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet samt inom den fysiska planeringen är ett utvecklingsarbete som behöver fortsätta. Utredningen om föräldrautbildning föreslog i sitt betänkande Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) olika sätt på vilka föräldrar under olika perioder av barnens uppväxttid kan få stöd i sitt föräldraskap. Det stöd som erbjuds bör ta sin utgångspunkt i föräldrarnas egna behov och önskemål och främja det friska och positiva i att växa tillsammans med barn. Det är betydelsefullt att de nätverk som finns kring föräldrar stöds och utvecklas. Det finns grupper av föräldrar som eller under barnets hela uppväxt har särskilda behov av stöd i sitt föräldraskap och bör få tillgång till sådant stöd. Utvecklingsarbete för samverkan mellan handikapporga- nisationer och personal vid barnavårdscentraler och barnkliniker för tidigt stöd till föräldrarna, projekt som involverar föräldrar med egna funktionshinder och projekt för familjer med invandrarbakgrund och barn med funktionshinder bör uppmärksammas. Projekt med inriktning mot en kombination av information om barnets funktionshinder och sam- hällets stöd där också möjlighet kan ges till att träffa andra föräldrar i samma situation är angelägna. Organisationer och föreningar har varit engagerade i att på olika sätt erbjuda föräldrar utbildning och stöd under barnens uppväxt. Det finns dock anledning att i detta sam- manhang understryka värdet av att aktörer inom den frivilliga sektorn också finns med i utvecklingsarbete av olika slag av stöd i föräldraskapet. Många barn bor helt eller delvis tillsammans med enbart en för- älder.