prop · GM031D15 · 1999-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 7 3 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 11 3.1 Omfattning 11 3.2 Utgiftsutvecklingen 11 3.3 Resultatbedömning 12 3.3.1 Effekter av de statliga insatserna 12 3.3.2 Regeringens slutsatser 13 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 13 4 Ersättning vid arbetslöshet 15 4.1 Anslag 15 A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning 15 A2 Bidrag till lönegarantiersättning 18 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 2. godkänner att högst av ramanslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning får användas under fram till och med för försöksverksamhet med friare användning av arbetslöshetsersättning, 3. för anvisar anslagen under utgiftsområdet 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt följande uppställning: Anslagsbelopp Tusental kronor Anslag Anslagstyp A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning ramanslag 32 796 000 A2 Bidrag till lönegarantiersättning ramanslag 993 000 Summa 2 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 3 a, 6, 14, 17, 19 och 22 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, såsom försöksverksamhet , besluta att personer som redan får ersättning enligt denna lag skall kunna få fortsatt ersättning enligt lagen utan att villkoren i 9 §, med undantag av tredje punkten, är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, såsom försöksverksamhet , besluta att personer som redan får ersättning enligt denna lag skall kunna få fortsatt ersättning enligt lagen utan att villkoren i 9 §, med undantag av tredje punkten, är uppfyllda. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas till den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa, eller är medlem i en arbetslöshetskassa men inte uppfyller de villkor som gäller för rätt till en inkomstrelaterad ersättning. Ersättningen lämnas tidigast det år den arbetslöse fyller . Ersättningen lämnas tidigast den dag den arbetslöse fyller . Vid prövning av arbetsvillkoret bortses från utfört förvärvsarbete 1. som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, eller 2. som bedrivits med stöd av förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet. 2. som bedrivits med stöd av bestämmelserna om start av näringsverksamhet enligt förordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter. Detta gäller dock inte om den sökande när det i första stycket nämnda arbetet påbörjades uppfyllde arbetsvillkoret med annat förvärvsarbete enligt 12 13 §§. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sökande fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller varit hindrad att arbeta på grund av 1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. arbetsmarknadsutbildning, 2. en arbetsmarknadspolitisk aktivitet enligt förordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter med undantag av start av näringsverksamhet, 3. yrkesinriktad rehabilitering, 4. utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, eller 5. deltagande i verksamhet där ersättning enligt 3 a § har utgått, i den mån tiden inte jämställs enligt vad som följer av 19 §. 3. utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, eller 4. deltagande i verksamhet där ersättning enligt 3 a § har utgått, i den mån tiden inte jämställs enligt vad som följer av 19 §. För sökande som en gång har påbörjat en ersättningsperiod enligt denna lag gäller följande. När det arbetsvillkor skall uppfyllas som skall ligga till grund för en ny ersättningsperiod skall med tid under vilken sökande enligt 12 14 §§ skall ha förvärvsarbetat jämställas den tid då de 1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag lämnats, 1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt en arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering enligt förordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, för vilka statligt utbildningsbidrag lämnats, 2. bedrivit näringsverksamhet som avses i förordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, eller 2. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnats enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, 3. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnats enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, 3. fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst 2 månader, 4. fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst 2 månader, 4. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, 5. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, 5. bedrivit egen näringsverksamhet med stöd av förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet, eller 6. fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § utgått. 6. fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § lämnats. Ersättning lämnas under längst (ersättningsperiod). Om den sökande har fyllt före ersättningsperiodens slut är perioden i stället 450 I ersättningsperioden räknas inte in dagar under vilka den sökande har anvisats verksamhet för arbetslivsutveckling, ett offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa, verksamhet enligt lagen om kommuners ansvar för ungdomar mellan eller verksamhet där ersättning enligt 3 a § utgår i enlighet med föreskrifter som har meddelats av regeringen. I ersättningsperioden räknas inte in dagar under vilka den sökande har anvisats ett offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa, verksamhet enligt lagen om kommuners ansvar för ungdomar mellan eller verksamhet där ersättning enligt 3 a § utgår i enlighet med föreskrifter som har meddelats av regeringen. Om den sökande före inträdet i en arbetslöshetskassa har fått ersättning från en annan arbetslöshetskassa, räknas ersättningsdagar i den andra kassan in i ersättningsperioden. Rätten till dagpenning upphör före den månad då den arbetslöse fyller . Denna lag träder i kraft . I fråga om personer som har anvisats verksamhet för arbetslivsutveckling före gäller 22 § i sin äldre lydelse. 3 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 3.1 Omfattning Utgiftsområde 13 omfattar bidrag till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning samt utgifter för grundbelopp och utjämningsbidrag till arbetslöshetskassorna. Området omfattar vidare en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen, offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa och ersättning till personer som får tillfällig avgångsersättning eller ersättning vid generationsväxling. () är den myndighet som i huvudsak svarar för verksamheten under utgiftsområdet. I utgiftsområdet ingår också utgifter för lönegarantiersättning, vilken skall ersätta arbetstagarnas lönefordringar vid arbetsgivarens konkurs. Från anslaget som finansierar lönegarantiersättning betalas vidare till och med avbetalningar till för den skuld som kvarstår från lönegarantifonden. Skulden skall avvecklas vid utgången av . 3.2 Utgiftsutvecklingen Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 19981 Utgifts- prognos Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 40 920 38 485 37 842 33 789 26 484 24 063 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Arbetslöshetsersättningen är en viktig del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken som skall underlätta strukturomvandlingen. Ersättningen kompenserar för förlorad arbetsinkomst vid ofrivillig arbetslöshet. Lönegarantiersättningen ger ett löneskydd åt arbetstagare vid arbetsgivares konkurs. Arbetslöshetens omfattning är avgörande för utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet. Vidare påverkas utgifterna av reglerna för arbetslöshets ersättningen. Därutöver har antalet personer som berörs av företagskonkurser liksom bestämmelserna för lönegarantiersättning betydelse för hur mycket som betalas ut i lönegarantiersättning. Den höga arbetslösheten har inneburit mycket stora utbetalningar av arbetslöshetsersättning. Totalt var i genomsnitt 342 000 personer , eller , öppet arbetslösa . har i genomsnitt 283 000 personer varit öppet arbetslösa. Det innebär en öppen arbetslöshet på av den totala arbetskraften. Regeringens bedömning i den reviderade finansplanen är att den öppna arbetslösheten kommer att uppgå till i genomsnitt av arbetskraften . Enligt regeringens bedömning kommer den öppna arbetslösheten att fortsätta att sjunka så att den vid utgången av uppgår till högst av arbetskraften. Tabell 3.2 Genomsnittligt antal arbetslösa respektive arbetslösa i procent av arbetskraften 1996 1997 1997 1997 1997 Kvinnor 155 000 154 000 160 000 121 000 7,5 7,5 7,9 6,0 Män 192 000 188 000 203 000 162 000 8,5 8,5 9,1 7,3 Totalt 347 000 342 000 363 000 283 000 8,1 8,0 8,5 6,7 Källa: Den genomsnittliga utbetalade dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen har ökat successivt, framför allt sedan ersättningsnivåerna höjdes . Sammantaget har emellertid utbetalningarna av arbetslöshetsersättning minskat mellan och och väntas fortsätta att minska . Orsakerna är en lägre arbetslöshet samt färre deltagare i de arbetsmarknadspolitiska åtgärder vars utgifter täcks under utgiftsområdet. Antalet konkursföretag som under berördes av utbetalningar från lönegarantiersättningen var knappt 10 900 och antalet berörda arbetstagare var omkring 56 000. Utbetalningarna av lönegarantiersättning har stabiliserats kring . Förändringar har kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjts från till . Vidare har det kontanta arbetsmarknadsstödet ersatts med ett grundbelopp . Grundbeloppet uppgår till per dag. Den högsta ersättningsnivån för den inkomstrelaterade ersättningen har höjts från per dag till per dag . För att göra det möjligt att använda arbetslöshetsersättningen på ett mer aktivt sätt har bemyndigat regeringen att i begränsad omfattning besluta om att arbetslösa skall kunna få arbetslöshetsersättning i andra situationer än vid öppen arbetslöshet. Vidare belastar utgifterna för resursarbete, som fram till belastade utgiftsområdet, nu utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. (Ju 1996:02) utreder vissa frågor om förmånsrätt vid konkurs m.m. (dir. 1995:163). Genom tilläggsdirektiv (dir. 1997:82) har kommittén fått i uppdrag att bl. a. analysera hur den minskning av statens kostnader för lönegarantin på , som beslutat om, kan genomföras. Mål Utgiftsområdet skall medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Prioriteringar Se avsnitt 3.3.2 3.3 Resultatbedömning 3.3.1 Effekter av de statliga insatserna Arbetslöshetsersättningen ger en ekonomisk trygghet till personer i arbetskraften. Detta underlättar strukturomvandlingen och arbetskraftens omställningsförmåga, vilket ökar flexibiliteten på arbetsmarknaden. Ersättningen medverkar vidare till att minska inkomstklyftorna mellan dem som har arbete och dem som saknar arbete och är därför även en viktig del av fördelningspolitiken. Flera av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finansieras med medel från utgiftsområdet har bidragit till att begränsa arbetslöshetens skadeverkningar genom att arbetslösa har aktiverats och ökat sin kompetens. Därigenom har långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden förhindrats. Vidare har ca hälften av dem som lämnat resursarbete fått arbete. 3.3.2 Regeringens slutsatser Under en konjunkturuppgång är det av största vikt att det är stor rörlighet på arbetsmarknaden och att matchningen mellan lediga platser och arbetssökande fungerar snabbt och effektivt. I detta sammanhang har arbetslöshetsersättningen stor betydelse som omställningsförsäkring. I ett förbättrat konjunkturläge är det också viktigt att kontrollen av att de arbetslösa är aktiva och står till arbetsmarknadens förfogande fungerar. En arbetsgrupp har tillsatts inom för att tillse att kontrollfunktionen inom arbetslöshetsförsäkringen effektiviseras. Projektet skall i huvudsak bedrivas . Regeringen avser vidare att tillsätta en utredning som skall få i uppdrag att se över organisationen av tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen m.m. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom för att se över frågan om indexering av lägsta och högsta dagpenningbelopp. Arbetsgruppen skall redovisa uppdraget . Regeringen har även tillsatt en särskild utredare som skall utreda förekomsten av deltidsarbeten och tillfälliga arbeten och bedöma hur dessa anställningsformer kan komma att utvecklas . Utifrån analysen skall utredaren överväga om förändringar bör ske av reglerna om rätt till arbetslöshetsersättning. Uppdraget skall redovisas (dir. 1998:27). 3.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet En flexibel arbetsmarknad, med goda möjligheter till omställning för både anställda och arbetslösa, är en förutsättning för att målen om en öppen arbetslöshet på högst vid utgången av och full sysselsättning på skall kunna nås. Detta kräver insatser inom flera politikområden. Regeringens arbetsmarknadspolitik bidrar till att främst arbetslösa kan utbilda sig, utveckla sin kompetens och därigenom förbättra sin anställbarhet. Vidare har regeringens utbildningspolitik t.ex. genom och regeringens näringspolitik såväl kortsiktiga som långsiktiga positiva effekter på arbetsmarknaden och arbetskraftens omställningsförmåga. Tabell 3.3 Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 13 ingående verksamheterna Miljoner kronor Utfall 1997 Anslag 19981 Utgifts- prognos Förslag anslag 1999 Beräknat anslag 2000 Beräknat anslag 2001 40 920 38 485 37 842 33 789 26 484 24 063 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Hur stora resurser som avsätts för att finansiera arbetslöshetsersättningen beror framför allt på arbetslöshetens utveckling. Resursåtgången beräknas för vart och ett av åren 1999 till och med bli högre än vad som beräknades i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150, yttr.1997/98:AU5y, bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318). Detta beror, förutom på att ålderspensionsavgifter nu belastar anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning, bl.a. på att effekterna av de höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen underskattats. Anslagssparandet under utgiftsområdet för uppgick till sammanlagt , vilket har förts bort som besparing. Därutöver har på tilläggsbudget för beslutat att dra in totalt från utgiftsområdet, varav förts upp under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv för finansiering av åtgärden resursarbete. har ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen höjts vilket ökar utgifterna inom utgiftsområdet. Reformerna har till största delen finansierats genom en höjning av finansieringsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen. beräknas inkomsterna från finansieringsavgiften till ca . De antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten som redovisas i den reviderade finansplanen ligger till grund för regeringens beräkning av de förväntade utgifterna under utgiftsområdet. 4 Ersättning vid arbetslöshet Verksamhetsområdet överensstämmer med det tidigare beskrivna utgiftsområdet och regeringen redovisar därför inte utvecklingen under verksamhetsområdet. 4.1 Anslag A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning Tabell 4.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 35 800 000 1999 Förslag 32 796 000 2000 Beräknat 25 607 000 2001 Beräknat 23 145 000 1 Varav - 4 238 334 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 1998 Från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning utbetalades under arbetslöshets ersättning, kontant arbetsmarknadsstöd, ersättning till deltagare i offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA), ersättning till deltagare i resursarbete, tillfällig avgångsersättning samt utjämningsbidrag. Anslaget disponeras i huvudsak av (). Hur arbetslösheten utvecklas är avgörande för anslagets storlek. Utgifterna under anslaget påverkas, förutom av konjunkturen, av hur reglerna i arbetslöshetsförsäkringen utformas. Detta gäller främst regler om ersättningsnivåer, ersättningsperiodernas längd och villkoren för kvalificering för rätt till arbetslöshetsersättning. Under utbetalades i bidrag till arbetslöshetsersättning. Det var mer än vad regeringen beräknade inför . Orsaken till ökningen var framför allt en högre arbetslöshet än vad regeringen hade förutsett. beslutade, i enlighet med regeringens förslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för , att sammantaget tillföra anslaget . Konjunkturuppgången tillsammans med regeringens utbildningssatsning, , och den tillfälliga avgångsersättningen bidrog till att arbetslösheten sjönk mer än väntat. Detta medförde ett anslagssparande på sammanlagt som fördes bort från anslaget som indragning av anslagsbelopp. har utbetalats under anslaget. Regeringen beräknar i den reviderade finansplanen att i genomsnitt 282 000 personer kommer att vara öppet arbetslösa under . Det motsvarar av arbetskraften. I tilläggsbudget för statsbudgeten för beräknades anslaget till . Det är mindre än vad som angavs i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 utg. omr. beslutade på tilläggsbudget för statsbudgeten för att dra in detta belopp från anslaget. Regeringen beräknar nu att kostnaderna för bidrag till arbetslöshetsersättning kommer att uppgå till . Statsbidrag till arbetslöshetskassor Under uppgick kostnaderna för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen till . av de arbetslösa fick ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. utbetalades i statsbidrag till arbetslöshetskassor vilket inkluderade kostnaderna för grundbeloppet, som kan lämnas till dem som inte har rätt till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. KAS/grundbelopp Till utgången av kunde man få arbetslöshetsersättning i form av kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). De som fick KAS övergick i allmänhet till att få grundbelopp . Utgifterna för KAS var under avsevärt mindre än för statsbidraget till arbetslöshetsförsäkringen. Det beror dels på att den genomsnittliga ersättningsnivån i KAS var betydligt lägre jämfört med nivån i försäkringen, dels på att betydligt färre personer fick KAS än ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. av de arbetslösa fick KAS. Under uppgick kostnaderna för KAS till . Utbetalningarna av KAS blev mindre än beräknat. Utjämningsbidrag Utjämningsbidrag och utjämningsavgift används för att utjämna skillnaderna i nivån på medlemsavgifterna i de olika arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna betalar avgiften till staten och den går sedan tillbaka till kassorna i form av utjämningsbidrag. Kostnaderna för utjämningsbidraget uppgick under till . Under beräknas kostnaderna för utjämningsbidraget till . Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen Under fick högst disponeras av regeringen för olika projekt som innebar en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen. För är beloppet . Regeringen har bemyndigat AMS att fatta beslut om försöksverksamheten. Regeringens beslut att initiera en regional försöksverksamhet i , , , och innebär bl. a. att försökslänen själva får fatta beslut om att använda högst av det anvisade beloppet för för den aktivare användningen av arbetslöshetsersättningen. Till och med hade regeringen fattat beslut om att 14 projekt med en aktivare användning av ersättningen fick anordnas. Besluten omfattade knappt 1 600 personer. Enligt de delrapporter som regeringen erhållit från projektanordnarna har bl.a. framkommit att starten av projekten av olika anledningar försenats. har på regeringens uppdrag gått igenom samtliga ansökningar som regeringen har fattat beslut om. Rapporten visar bl.a. att i flera av projekten har vissa samordningseffekter kunnat uppnås genom en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen. Projekt har t.ex. anordnats som innebär att deltagarna varvar utbildnings- och praktikinsatser med jobbsökaraktiviter och kontakter med näringslivet. Regeringen avser att under initiera en utvärdering av försöksverksamheten vad avser ökad anställbarhet, placeringar efter deltagande i projekt på den reguljära arbetsmarknaden och eventuella undanträngnings och inlåsningseffekter. Under utbetalades inga medel för verksamheten. under har beslut fattats som innebär att omkring 2 000 personer har kunnat delta i försöksverksamhet med en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen. Tillfällig avgångsersättning Under beviljades sammanlagt knappt 18 900 personer tillfällig avgångsersättning. Det var en relativt jämn könsfördelning bland dem som beviljades tillfällig avgångsersättning, drygt 9 000 var kvinnor och 9 800 var män. Under utbetalades i tillfällig avgångsersättning till dem som hade rätt till arbetslöshetsersättning och till dem som hade rätt till KAS. Dessa belopp ingår i det som redovisas under avsnitten statsbidrag till arbetslöshetskassor och KAS/grundbelopp. Utbetalningarna görs från arbetslöshetskassorna. Generationsväxling Möjligheten till generationsväxling infördes . hade 352 personer beviljats ersättning enligt reglerna för generationsväxling. Statistik över könsfördelning förs inte vare sig för de avgående eller de nyanställda. hade 162 generationsväxlingsplatser anmälts till arbetsförmedlingen. De vanligaste yrkesområdena var vård och omsorg, kök och restaurang samt kontor. betalades ut i generationsväxlingsersättning som arbetsgivarna betalade in i finansieringsbidrag. Då arbetsgivaren erlägger finansieringsbidraget i efterskott medför detta en viss eftersläpning av inbetalningarna. Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa infördes genom lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa och lagen (1996:986) om ändring i lagen (1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA). Lagen är tidsbegränsad och upphör att gälla vid utgången av . Antalet deltagare i åtgärden har stigit kontinuerligt sedan starten. Av AMS årsredovisning för framgår att det genomsnittliga antalet deltagare varit drygt 5 000 personer. har i genomsnitt 7 000 personer omfattats av denna åtgärd. Fördelningen av platserna har varit relativt jämn mellan könen. Kostnaden för OTA uppgick till , varav är administrativa kostnader som belastar utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, för och till . Enligt AMS har det funnits vissa svårigheter att uppnå förväntad omfattning på åtgärden. En orsak har varit kravet på att anordnare och berörda arbetstagarorganisationer skall vara överens om arbetsuppgifter samt antal deltagare. Det har vidare varit svårt att finna lämpliga arbetsplatser. I Statskontorets rapport tillfälliga arbeten (1997:9) redovisas att en majoritet av besluten om OTA avser verksamhet i kommuner eller föreningar.