prop · GM031D17 · 1999-01-01 00:00:00 — Bland annat har de centrala museerna fått i uppdrag att utföra särskilda insat- ser tillsammans med andra institutioner inom kulturarvsområdet. En museisatsning om För- intelsen har inletts. Ansvarsmuseerna har till- sammans med , Riks- arkivet och Riksutställningar gemensamt under- sökt förutsättningarna för att ordna en permanent utställning om Förintelsen. har erhållit ytterligare stöd med och har, för produktion av en vandringsutställning om Förintelsen, erhållit . Systemet med statliga utställningsgarantier har under budgetåret utvidgats till att avse även andra utställningsanordnare än statliga museer och för inlån även av svenskägda föremål. Det nya systemet förbättrar förutsättningarna för att anordna utställningar i hela landet och det ökar möjligheterna för samarbete mellan museer i samt mellan svenska och utländska museer m.fl. Besparingen på statlig konsumtion under har tagits ut genom ytterligare vakantsättning av tjänster och uppsägning av per- sonal. /96 avsattes för sysselsättningsinsatser på kulturområdet i det s.k. (prop. 1994/95:100, bil.12, bet. 1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Syftet med projektet är att skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och att öka tillgängligheten till samlingarna, bl.a. genom digitalisering. Av bl.a. museernas årsredovisningar, planerna för samlingarnas långsiktiga bevarande samt de inkomna Sesamrapporterna framgår att efter- släpningar i vården av samlingarna kunnat åtgär- das och samlingarnas tillgänglighet har förbätt- rats. På de flesta museer har fler föremål än tidi- gare vårdats och konserverats och ett flertal mu- seer har gjort förbättringar då det gäller maga- sinsutrymmena. Projektet har också inneburit att stora delar av museernas samlingar blivit digita- liserade, vilket kommer att öka tillgängligheten. , som avslutas , har genomgående fått ett positivt gensvar. Muse- erna har fått en reell möjlighet att arbeta med ett eftersatt vårdbehov och få en kvalifice- rad genomgång av samlingarna. De utbildningar som erbjudits Sesam-anställda har överlag bidra- git till en ökad kompetensutveckling på muse- erna. Rapporter från projekten har varit positiva till utbildningarna. I många rapporter sägs att utbildningarna borde ingå i normalutbildningen för museianställda. Detta understryker behovet av fortbildning och kompetensutveckling inom museisektorn. Mot bakgrund av de inkomna Sesam-rappor- terna, årsredovisningar och planerna för sam- lingarnas långsiktiga bevarande bedömer rege- ringen att har gett önska- de effekter vad gäller arbetstillfällen, ökad till- gänglighet till samlingarna och en avsevärd förbättring av samlingarnas status. Regeringen har, på grund av bl.a. förseningar av vissa mu- seers Sesam-projekt, beviljat förlängning av ett tiotal projekt. Regeringen avser att lämna en slutrapport om med en grundlig utvär- dering av projektet både från sysselsättningssyn- punkt och vad gäller samlingarnas långsiktiga bevarande liksom hur deras tillgänglighet har förbättrats. Statskontoret har fått i uppdrag att utforma en enkät som skall användas för slutre- dovisningen av de projekt som har beviljats Sesam-medel. Statskontoret redovisade detta uppdrag . har fått ett bidrag för att sammanställa en rapport om de Sesam-anställdas erfarenheter av arbetet med samlingarna inom Sesam- projektet. Rapporten skall lämnas till . Effekter av de statliga insatserna Statens stöd till olika delar av verksamheten har bidragit till att en större andel av befolkningen nås av museernas utställningar. Genom bl.a. museernas vandringsutställningar, Riksutställ- ningars utställningsverksamhet och stöd till icke- statliga kulturlokaler har det statliga stödet gynnat olika regioner i . Samtliga museer bedriver särskild barnverksamhet och flertalet har riktade programinsatser mot skolorna. Ett flertal museers besöksstatistik visar att barn- och ungdomsbesökarna ökat under . Museernas arbete med frågor som rör kultur- arvet och främlingsfientlighet bedöms ge viktiga effekter för att öka allmänhetens kunskaper och insikter i det mångkulturella samhället och mot- verka ett missbruk av kulturarvet. Inom museiområdet har Sesam-satsningen ökat tillgängligheten till samlingarna och sam- lingarnas status har förbättrats. har även inneburit att ca 400 personer erhållit anställning . Regeringens slutsatser Museernas och institutionernas verksamhet be- drivs på ett tillfredsställande sätt och har en in- riktning i överensstämmelse med de övergripan- de målen för verksamheten. Viktiga insatser för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet har ut- förts och ökat tillgängligheten till samlingarna. Verksamheten svarar mot en ändamålsenlig användning av insatta resurser. Enligt regering- ens bedömning bör därför inriktningen på verk- samheten behållas. Regeringens förslag: skiljs från Statens konstmuseer och bildar en egen myndig- het. Ärendet och dess beredning: I propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arki- tektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) anförde regeringen att det bör övervägas om Moderna museets ansvar för att visa upp modern formgivning och design kan utvecklas och förstärkas. En särskild utredare har på uppdrag övervägt denna fråga. Moderna museets organisation och andra samband med Statens konstmuseer (SKM) har också analyserats. Förslagen och övervägan- dena har presenterats i en promemoria som remissbehandlats (Ku98/962/Ka). Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av , , , , , Statens konstmuseer, , Kungl. för de fria konsterna, Tjänste- männens centralorganisation, akademikers centralorganisation efter hörande av DIK-förbun- det och och Föreningen form. och föreslår att tidpunkten för genomförandet av förslaget ändras till . Statskontoret och avstyrker förslaget. Statskontoret menar att förslaget skulle innebära administrativa merkostnader som tar medel från angelägnare verksamhet. Enligt Riks- revisionsverket bör de förändringar som föreslås i utredningen inte genomföras förrän de utretts mer grundligt. Skälen för regeringens förslag: har fått ekono- miska förstärkningar och flyttade till en ny museibyggnad. Museets ställning är stark, inte minst internationellt, och det har en tydlig egen institutionell identitet, vilken förstärkts ytterligare av den nya museibyggna- dens starka arkitektoniska uttryck. Den nya byggnaden och de ökade resurserna ger samman- taget nya förutsättningar för verksamheten. Det är önskvärt att samtidskonstens roll och utvecklingsmöjligheter i samhället stärks. Inte minst SKM:s ledning har med kraft hävdat att detta kan ske bland annat genom att ges ett tydligare eget verksamhetsansvar och en starkare integritet i förhållande till de övriga i SKM ingående museerna. Det föreligger också behov av en tydligare och enklare styrning och uppföljning av verksamheterna inom SKM. Regeringen bedömer att ovan angivna behov bäst tillgodoses om utgör en egen myndighet med egen styrelse och budget. Förslaget får inte några budgetkonsekvenser. Regeringen avser att utse en organisa- tionskommitté som, i avvaktan på beslut, kan förbereda förändringen. Den nya organisationen bör kunna träda i kraft . 11.5 Modern form och design Regeringens bedömning: En utredning bör till- sättas i syfte att förtydliga och precisera det stat- liga ansvaret för form och design. Ärendet och dess beredning: I propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arki- tektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) anförde regeringen att det bör övervägas om Moderna museets ansvar för att visa upp modern formgivning och design kan utvecklas och förstärkas. En särskild utredare har på uppdrag övervägt frågan om att etablera ett särskilt forum för modern form. Förslagen och övervägandena har presenterats i en promemoria som remissbe- handlats. Utredarens förslag: Förslaget innebär att ansvar för nutida design och konsthantverk förs över till . Vidare föreslår utredaren att det skall finnas en särskild avdelning för design och konsthantverk. och skall samverka såvitt avser denna avdelning. De båda museerna skall kunna komma överens om att skall ha insamlingsansvar för vissa delar av området. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av , , , , , , Tjänstemännens centralorgani- sation, , Forum för form i och Föreningen och industrihantverkare. De instanser som tillstyrker förslaget betonar behovet av en permanent utställningslokal för nutida design och konsthantverk. Instanserna ställer sig också positiva till förslaget att ansvaret för konsthantverk form och design läggs på . Förslaget tillstyrks delvis av Statskontoret, Statens konstmuseer, Kungl. för de fria konsterna, akademikers centralorganisa- tion efter hörande av , och Före- ningen Svensk form. Dessa remissinstanser är positiva till en ut- veckling av form- och designområdet men lämnar olika förslag till organisation och samver- kan. Vidare anför remissinstanserna att ansvaret för konsthantverk, form och design bör hållas samman och inte delas upp på två myndigheter. Skälen för regeringens bedömning: Utred- ningen och remissvaren pekar på att det finns ett starkt stöd för form- och designområdets utveckling. Så gott som samtliga välkomnar en satsning på detta område. Remissinstanserna visar dock på flera tänkbara utvecklingslinjer och flera av dem anser att området kräver ytterligare utredning. Regeringen anser mot den bakgrunden att det statliga ansvaret för form- och designområdet behöver förtydligas och preciseras ytterligare. Regeringen vill därför informera om sin avsikt att tillsätta en särskild utredning i frågan. Utredningen bör göra en samlad bedöm- ning av vad det statliga åtagandet på området bör vara. Frågan om avvägningen mellan verksam- heter i och andra delar av landet bör behandlas. Utredningen bör även beskriva de övriga icke statliga verksamheter som finns på området och peka på möjliga samarbets- områden mellan dessa verksamheter och ett statligt åtagande. Olika alternativ för en lokali- sering bör övervägas. Utredningen bör också ta upp frågan om kostnader och finansiering av ett forum för modern form. Regeringens förslag: Svenskt visarkiv förs över från till Statens musiksamlingar. Ärendet och dess beredning: I en inom Kultur- departementet utarbetad promemoria föreslås att Svenskt visarkiv, som är en enhet inom , förs över till Statens musiksamlingar. I enhetens uppgifter ingår att samla in, bevara och ge ut material om visor, folkmusik och den svenska jazzens historia. Promemorian har remissbehandlats (Ku98/1499/Ka). Remissinstanserna: Remissinstanserna är i betydande utsträckning positiva till förslaget. De remissinstanser som tillstyrker förslaget eller inte har något att erinra däremot är Statskontoret, , , , Svenska Rikskonserter och Riks- arkivet. Statens musiksamlingar(SMS) och tillstyrker förslaget men anser att en förutsättning är att Statens musik- samlingar klassificeras som musikmyndighet. Rollen som musikmyndighet framhålls även av () och (). Vissa remissinstanser påpekar att Svenskt vis- arkivs uppgifter inom forskningen måste bibe- hållas. akademikers centralorganisation efter hörande av och anser att förändringen bör föregås av ytterligare utred- ning. Bl.a. Statens musiksamlingar anser att de förberedelser som krävs är så omfattande att en övergång inte kan ske . anser att det inte föreligger skäl att föra över Svenskt visarkiv till SMS. menar vidare att Svenskt visarkivs uppgifter inte inne- hållsmässigt ligger närmare SMS verksamhet än SOFI:s. Enligt skulle ett överförande ytterligare försvaga SOFI:s ställning inom det immateriella kulturområdet. I en bilaga till SOFI:s yttrande anför Svenskt visarkivs personal att Svenskt visarkiv inte ställer sig avvisande till ett överförande men att en förutsättning är att myndigheten görs om till musikmyndighet. Skälen för regeringens förslag: Frågan om att organisatoriskt föra över Svenskt visarkiv till SMS har diskuterats bl.a. i samband med SOFI:s bildande. Anledningen härtill är främst att SMS är central myndighet på musikens område. Myndigheten har både genom bibliote- ket och museet ett betydande kontaktnät med andra musikinstitutioner i hela landet och har viktiga funktioner för kunskapen om och intres- set för musik på både central och regional nivå. Det har uppenbara fördelar administrativa, kulturella och andra om samtliga centrala institutioner för bevarande och dokumentation inom musikens område finns samlade i en orga- nisation. Tillgängligheten till Svenskt visarkivs material kommer att öka genom att SMS kon- taktnät kan användas. Vidare stärks SMS funk- tion som den samlande myndigheten för doku- mentation på musikområdet, den täcker in ett större område och den kan ge en mer omfattan- de service till allmänheten. Den nya samlade organisationen ger förutsättningar för ett effek- tivare resursutnyttjande bl.a. på dataområdet. Forskningen inom området underlättas genom att musikdokumentationen samlas i en myndighet och regeringen utgår från att Svenskt visarkivs roll och uppgifter inom forskningen upprätthålls. Det är därvid viktigt att samarbetet mellan Svenskt visarkiv och arkivmyndigheterna utvecklas. Det bör ankomma på Statens musik- samlingar att se till att så sker. De institutioner som ryms under anslaget H1 Centrala museer har en bred verksamhet inom kulturarvssektorn. Flera har utbyggda arkiv- och biblioteksfunktioner och de flesta institutionerna bedriver också forskningsverksamhet. Benäm- ningen av anslaget H1 utgör inget hinder för de berörda institutionerna att utveckla nämnda funktioner. Enligt regeringens mening föreligger således inget behov av att föra SMS till annat anslag. Förslaget får inte några budgetkonsekvenser. Den föreslagna förstärkningen av SMS lednings- organisation bör dock underlätta överförandet. Regeringen avser att utse en organisa- tionskommitté som, i avvaktan på beslut, kan förbereda förändringen. Den nya organisationen bör kunna träda i kraft . 11.7 Revisionens iakttagelser har i särskilda revisions- rapporter till Statens konstmuseer, Statens sjö- historiska museer och Dansmuseifonden för gjort vissa påpekanden. Rappor- terna kommenteras under anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter och H4 Bidrag till vissa museer. 11.8 Anslag H1 och H2 Centrala museer H1 Centrala museer: Myndigheter Tabell 11.1 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 581 469 1999 Förslag 601 087 2000 Beräknat 616 895 1 2001 Beräknat 624 486 2 1 Motsvarar 606 087 tkr prisnivå 2 Motsvarar 603 587 tkr prisnivå Tabell 11.2 Sammanställning över avgiftsinkomsterna till de centrala museerna: Myndigheter Tusental kronor 11 121 Statens konstmuseer 15 3971 Folkens museum-etnografiska 4 020 Livrustkammaren, och 115 347 1 Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas i tabell 11.8 2 intäkterna för verksamhet redovisas i tabell 11.9 3 Varav intäkter för 4 200 tkr. Detta museum ingår fr.o.m 1/7 1997 i H2 Centrala museer: Stiftelser Tabell 11.3 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 173 050 1999 Förslag 172 897 2000 Beräknat 175 836 1 2001 Beräknat 179 352 2 1 Motsvarar 172 897 tkr prisnivå 2 Motsvarar 172 897 tkr prisnivå Tabell 11.4 Sammanställning över avgiftsinkomsterna till de centrala museerna: Stiftelser Tusental kronor De centrala museernas verksamhet redovisas samlat under denna rubrik. Medlen beräknas under två anslag, Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser. Följande centrala museer är statliga myndig- heter: , Statens konst- museer, , (), Liv- rustkammaren, och , , Arkitek- turmuseet, Statens musiksamlingar samt . Inom anslaget H1 Centrala museer: Myndigheter beräknas också medel till den nya myndigheten kulturmuseet. De specifika uppgifterna framgår av instruktionen för varje myndighet. För stiftelserna , och gäller stadgar som har fastställts av regeringen , resp. . , Statens konst- museer, , samt har vart och ett inom sitt verksamhetsområde uppgiften att vara ansvarsmuseum. Världs- kulturmuseet kommer från att överta uppgift som ansvarsmuseum. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att de centrala museerna som är myndigheter detta år hade ett samlat anslagssparande på . Huvuddelen av anslagssparandet utgörs av medel som är reserverade i avvaktan på beslut i kom- mande hyresförhandlingar samt medel som är avsatta för att täcka kapitalkostnader. Myndig- heternas prognoser visar att ca en femtedel av anslagssparandet kommer att förbrukas. De centrala museerna har i bud- getunderlagen för påpekat svårigheterna i att hantera de föreslagna besparingarna för bud- . Tabell 11.5 Sammanställning över medelsfördelningen till de centrala museerna: Myndigheter 1998 Regeringens beräkning 1999 74 465 62 595 Statens konstmuseer 150 486 136 348 112 801 110 706 Folkens museum-etnografiska1 24 365 - Livrustkammaren, och 27 983 77 329 77 812 22 615 26 607 Statens musiksamlingar 29 009 29 628 46 204 - 83 204 Summa 571 8632 601 087 1 Myndigheten ingår fr.o.m. 1999-01-01 i . 2 Summan inkluderar även bidraget till Tabell 11.6 Sammanställning över medelsfördelningen till de centrala museerna: Stiftelser 1998 Regeringens beräkning 1999 87 019 86 738 48 115 47 661 37 916 38 498 Summa 173 050 172 897 Regeringens överväganden Resultatinformation Många av museerna har haft särskilda satsningar på barn och ungdom. , Tek- niska museet, , Livrustkamma- ren m.fl. har haft fler utställningar för barn och ungdom än förgående år. Satsningarna på barn och ungdomar har medfört att antalet barn- och ungdomsbesökare har ökat på flera av museerna. På har antalet barn som besökt museet varit lika stort som antalet vuxna. Flera av museerna har ett stort kontaktnät både nationellt och internationellt och många har ett aktivt samarbete med andra kulturinstitutio- ner, universitet och museer. Av det internatio- nella arbetet kan nämnas arbete med Friluftsmuseernas utveckling och museernas marinarkeologiska verksamhet. Inom Moderna museets (som ingår i Statens konst- museer) internationella program har svenskt deltagande vid de internationella biennalerna i , och arrangerats. Vidare har , i samarbete med , arrangerat ett svenskt deltagande i Triennalen i . I arbetet med att göra samlingarna tillgängliga via Internet ligger bl.a. riks- museet och Statens musiksamlingar långt framme. Statens musiksamlingar har även på- börjat ett arbete med virtuella utställningar (och . Vid ett flertal museer bedrivs forskningsverk- samhet. Som exempel kan nämnas den omfattan- de grundforskningsverksamhet som bedrivs vid . Se även anslaget J1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. har även inlett ett omfattande arbete för att förnya museets policy och verksamhetsinriktning. I de centrala kulturarvsinstitutionernas arbete mot främlingsfientlighet och rasism har ansvarat för samordning samt utfört viktiga insatser för att ta fram rapporterna Kunskap som kraft (Ds 1996:74) och Museer för mångkultur. Flera av de centrala museernas verksamhet har varit påverkad av lokalförändringar på olika sätt. öppnade i nya lokaler i Karls- krona . i har påbörjat inflyttningen i det renove- rade och utställningarna öppnar enligt plan . har museirestau- rangen och hörsalen i öppnats för publik. , som ingår i , öppnade efter en renovering som pågått . och öppnade sin nya byggnad på i . Under verksamhetsåret har färdig- ställt ny- och ombyggnaden av Björnberget. har även genomfört det s.k. Mälar- vattensprojektet, dvs. friskt, sött mälarvatten leds till bl.a. vilket medför minskade drifts- kostnader och miljöförbättringar. Tabell 11.7 Antal besökare vid de centrala museerna 1995-1997 193 000 Statens konstmuseer 27 000 Livrustkammaren, , 884 000 12 000 15 000 15 000 Statens musiksam- lingar () 32 000 Statens försvars- historiska museer 189 000 Stiftelsen 1 372 000 1 340 000 1 319 000 Summa 4 575 000 4 524 000 4 812 000 Övrigt skildes från Riks- antikvarieämbetet och bildade en egen, ny myn- dighet fr.o.m. . skall skiljas från och kommer i stället att ingå i den nya myndigheten (jfr prop. 1996/97:3 Kultur- politik, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Av detta skäl kommer , som beräknats för anslagsposten H1.1 Statens histo- riska museer, att beräknas under anslagsposten H1.10 . För att ge förbätt- rade möjligheter för att fullgöra sina uppgifter föreslås att anslagsposten tillfälligt förstärks med för . Statens konstmuseer skall skiljas från Statens konstmuseer och kommer i stället att ingå i den nya myndigheten kulturmuseet (jfr prop. 1996/97:3 Kulturpolitik, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Av detta skäl kommer , som beräknats för anslagsposten H1.2 Statens konstmuseer, att beräknas under anslagsposten H1.10 Världs- kulturmuseet. Regeringen föreslår i avsnittet 11.4 att bildar en egen myndighet. För kostnader i samband med s.k. kol-14 date- ring av organiskt material föreslås att överförs till anslaget G2 Riksantikvarie- ämbetet. Myndigheten upphör och verksamheten ingår därefter i den nya myndigheten kulturmuseet (jfr prop. 1996/97:3 Kulturpolitik, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Av detta skäl kommer , som beräknats för anslagsposten H1.4 etno- grafiska, att beräknas under anslagsposten H1.10 . överfördes från till Statens sjö- historiska museer. beslutade att ge regeringen till känna att myndighe- tens ledning bör lokaliseras till (bet. 1997/98:KrU7, rskr. 1997/98:163). Regeringen bedömer att ytterligare underlag måste tas fram när det gäller lokaliseringen av ledningen för till . I propositionen Framtidsformer Handlings- program för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/97:117) poängteras vikten av en stärkt kunskap och medvetenhet om arkitektur, formgivning och design. I detta arbete har en viktig roll och museet har också, i och med de nya och större musei- lokalerna, fått ökade möjligheter att bedriva en publik verksamhet. I syfte att uppmuntra och betona vikten av utvecklingsarbeten och pilot- projekt där nya arbetssätt och samarbetsformer kan sökas för att stärka den offentliga debatten inom arkitekturens- och samhällsplaneringens område föreslår regeringen att Arkitektur- museets anslag för utökas med . Regeringen har i propositionen Utveckling och rättvisa en politik för storstaden på 2000- talet (prop. 1997/98:165) föreslagit att en bred kampanj för de arkitekturpolitiska frågorna skall inledas. Kampanjen skall starta och av- slutas i ett arkitekturår 2001. Storstädernas arki- tektoniska kvaliteter och det offentliga rummets utformning kommer då att ges särskild upp- märksamhet. kommer att få en viktig roll i arbetet. För detta syfte tillförs 1999 2001. För kampanjens uppläggning svarar i samråd med den storstads- politiska delegationen och . Statens musiksamlingar Regeringen föreslår i avnittet 11.6 att Svenskt visarkiv förs över från Språk- och fokminnes- institutet till Statens musiksamlingar. för Statens musik- samlingar består av styrelsens ordförande jämte cheferna för de ingående institutionerna Statens musikbibliotek resp. . Styrelsens ordförande är myndighetens chef och förutsätts fullgöra detta uppdrag vid sidan av annat heltids- arbete. Med hänsyn till behov av effektivisering av verksamheten samt den föreslagna utbyggna- den av SMS organisation bör myndighetens ledning förstärkas med en heltidsanställd chef. För detta ändamål har regeringen beräknat en ökning av anslaget med . har beslutat om inrättandet av ett statligt museum för världskultur med centrum förlagt till (prop. 1996/97:3 Kultur- politik, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). I den nya museimyndigheten ingår , , och . Förändringen, som organisatoriskt genomförs , förbereds av en organisationskommitté (dir. 1996:110) som skall lämna en slutrapport . Delredovisningar har lämnats och . Regeringen har anmält investeringskostnaden till ekonomiska vårproposi- tion (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98FiU:20, rskr. Den nya museibyggnaden beräknas kunna tas 2002. har på regeringens uppdrag utlyst en internatio- nell arkitekttävling för den nya museibyggnaden i . Regeringen har godkänt ett avtal med angående markfrågor i och förstatli- gandet av .