prop · GM039 · 1999-01-01 00:00:00 — Dels är det viktigt att motverka passivisering - vilket har en negativ inverkan på människors psykosociala situation - dels bör aktiviteterna ge värdefulla erfarenheter oavsett om man får tillstånd att stanna i eller inte. Samtliga asylsökande, även de med eget boende, skall delta i undervisning i praktisk vardagssvenska. Andra verksamheter inom den organiserade verksamheten är skötsel av anläggningarna, olika inslag av studier, praktik på arbetsplatser m.m. Särskild vikt läggs vid verksamhet för ungdomar i gymnasieåldern. För barn anordnas s.k. familjebaserad verksamhet. Denna verksamhet anordnas dock inte för barn i eget boende. För de asylsökande som utan giltigt skäl vägrar delta i den organiserade verksamheten reduceras dagersättningen. Detsamma gäller för den som håller sig undan så att asylutredningen försvåras eller så att beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas. Asylsökande barn i får undervisning genom kommunens försorg och ungdomar i gymnasieåldern erbjuds gymnasieersättande undervisning genom försorg. Majoriteten av de ungdomar som kan och vill erbjuds undervisning i ordinarie gymnasieskolan. Landstingen tog, i enlighet med beslut, över ansvaret för de asylsökandes sjukvård. Enligt en överenskommelse mellan staten och skall landstingen ge vuxna asylsökande akut sjuk- och tandvård samt annan vård som inte kan anstå. Asylsökande barn skall få samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. Asylsökande skall också erbjudas hälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna råd från . Staten skall enligt överenskommelsen kompensera landstingen för vård som ges till asylsökande m.fl. med en schablonersättning per asylsökande. övertog , som nämnts, ansvaret från polismyndigheten för behandlingen av de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för de lokaler där de förvarstagna skall vistas. En utlänning som är tagen i förvar skall behandlas med respekt och humanitet och med beaktande av den svåra situation utlänningen i många fall befinner sig i. Förvarslokalerna skall utformas så att de så långt möjligt överensstämmer med de lokaler som finns på mottagningscentrum och så att barns vistelse där underlättas. Utlänningar som hålls i förvar skall ges tillfälle till såväl enskilda som organiserade aktiviteter och förströelser. De förvarstagna skall vidare ha rätt till samma hälso- och sjukvård som asylsökande. En överenskommelse har träffats mellan företrädare för staten och om landstingens åtaganden och statens ersättning i samband med den hälso- och sjukvård som lämnas till förvarstagna. Enligt denna skall staten lämna ersättning efter ansökan för de faktiska kostnaderna motsvarande den vård som avses i överenskommelsen om hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. Förvarsverksamheten har utvärderats av en arbetsgrupp inom . I en rapport konstateras att verksamheten har genomgått en stor förändring sedan tog över ansvaret. Framför allt har man lyckats skapa ett nytt förhållningssätt och en avspänd atmosfär. De förvarstagnas psykiska förhållanden är mycket goda. Detta har åstadkommits utan att säkerheten har eftersatts. Det har har dock förekommit ett antal rymningar och rymningssäkerheten är inte tillräcklig. Verksamhetens innehåll är på de flesta platser väl utvecklat även om motiveringssamtalen inte helt funnit sina former. 7.2 Det kommunala flyktingmottagandet 7.2.1 Omfattning Enligt det system för flyktingmottagande som infördes är det kommunerna som tar emot flyktingar som beviljats uppehållstillstånd och staten som har det övergripande ekonomiska ansvaret. träffar överenskommelser med kommunerna om att ta emot flyktingar och kommunerna har därefter ansvaret för att flyktingarna får en bra introduktion i det svenska samhället. Mottagandet skall ske med utgångspunkt från personernas möjligheter att långsiktigt kunna försörja sig. I tabellen ges en statistisk överblick över det kommunala mottagandet . År Avtalade kommunplatser Faktiskt mottagna Antal kommuner 1989 18 297 21 173 276 1990 22 808 22 237 278 1991 22 077 18 961 277 1992 21 817 18 472 271 1993 21 400 25 300 273 1994 49 900 61 500 269 1995 22 380 15 900 265 1996 10 000 6 700 251 1997 7 180 13 200 130 1998-06 7 510 6 128 90 Kommunernas flyktingmottagande omfattar, förutom personer som beviljats asyl eller annat uppehållstillstånd för skyddsbehövande, också de som fått stanna av humanitära skäl och även vissa anhöriga till flyktingar. Flyktingmottagandet bygger på att ett flertal av kommuner medverkar. Kommunerna har lyckats upprätthålla ett flyktingmottagande som svarat mot det stora behov av kommunplatser som funnits . Storstadskommunerna har haft en stor inflyttning. Anledningen till det stora behovet av kommunplatser var dels regeringens principbeslut avseende asylsökande från , dels den förordning som regeringen fattade beslut om och som innebar att barnfamiljer som sökt asyl före skulle få stanna här om inte särskilda skäl talade mot det. Under /95 var en stor del av de kommunmottagna flyktingarna barnfamiljer som fått uppehållstillstånd med grund i regeringens tidspraxisbeslut för barnfamiljer. Behovet av kommunplatser har successivt minskat beroende på det sjunkande antalet asylsökande och träffades avtal med kommunerna om att ta emot ca 7 000 personer. I detta avtal ingår även kommunplatser för kvotfyktingar och anhöriga. Antalet faktiskt mottagna 1997 blev dock 13 200 personer. har behovet av kommunplatser fortsatt att öka. 7.2.2 Kommunernas introduktionsprogram Kommunerna förutsätts att tillsammans med flyktingen och i samverkan med arbetsförmedlingen och andra myndigheter göra individuella introduktionsplaner och medverka till att dessa genomförs. I programmet för aktivt och samordnat flyktingmottagande betonas särskilt att det behövs en helhetssyn och en samordning mellan olika myndigheter i arbetet med flyktingar. Vidare understryks vikten av att de fackliga organisationerna, arbetsgivarna och de enskilda organisationerna får en mer aktiv roll än . Som exempel kan nämnas en försöksverksamhet i föreningsregi som i bedrivits i samverkan med invandrarnämnd. Särskilda projektmedel beviljades av dåvarande för bl.a. enskilda organisa-tionernas uppföljning av verksamheten. Genom ett särskilt avtal med kommunen överfördes viss del av flyktingersättningen till föreningarna för deras insatser. De organisationer som deltog i verksamheten är Röda korsets och KFUM/. ingår enskilda organisationer som en naturlig del av stads flyktingmottagande. Blåband har även tillkommit som samverkanspart. I regeringens proposition , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16, 1997/98: SfU06, rskr. 1997/98:68) behandlas bl.a. behovet av förbättringar av introduktionen. Det slås fast att denna i större utsträckning bör utgå från individens behov och förutsättningar, i högre grad utformas tillsammans med den som berörs samt planeras och genomföras i samverkan mellan olika parter där inte minst folkrörelserna bör kunna spela en mer framträdande roll. Det betonas även att introduktionen bör utformas så att den kan följas upp bättre och resultaten återföras till anordnarna. En ny myndighet, , har efter förslag i propositionen inrättats . Den har ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden. I verkets arbets-uppgifter ingår bl.a. att följa upp kommunernas introduktion för skyddsbehövande. I riktlinjer för anges att arbetsförmedlingen skall bistå kommunen vid utformandet av introduktonsprogram, prioritera arbetslösa nyanlända invandrare som genomgått introduktionsprogram samt vidta åtgärder för att undvika väntetider och passivisering. I riktlinjer står att verksamheten för asylsökande, i de delar som är inriktade mot vistelse i , skall utformas så att den förbereder de asylsökande för kommunernas introduktionsprogram. Vidare skall verket informera kommunerna om de personer som fått uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, så att introduktionsprogrammet kan utformas och påbörjas så snart den nyanlände kommit till kommunen. Kommunerna har enligt skollagen skyldighet att , och senast efter det att rätt till svenskundervisning för invandrare (sfi) inträtt, tillhandahålla sfi till de personer som är bosatta i kommunen och som saknar grundläggande kunskaper i det svenska språket. Den utvärdering av sfi /96 som gjorts på uppdrag av , och som presenterades 1997, visar att hälften av eleverna blivit godkända efter ca 18 månaders studier. Detta är en förbättring av resultaten jämfört med /94 då av eleverna uppnått godkänd sfi-nivå . Variationerna mellan kommuntyperna är stora med den högsta andelen godkända i medelstora kommuner () och den lägsta i storstäderna (). Tendensen är att resultaten blir bättre ju mindre kommunen är och ju mindre volymen på sfi-undervisningen är. Erfarenheten har dock visat att ett visst elevunderlag behövs för att få en bra sammansättning på grupperna och för att kunna bedriva en ändamålsenlig undervisning. Av alla elever som blivit godkända hade klarat av utbildningen än de stipulerade . Problemet med långa väntetider har mer eller mindre försvunnit, då av kommunerna har eller kortare väntetider på kursstart. i kommunen får flyktingar som regel sin försörjning tillgodosedd genom socialbidrag. har kommunerna, genom införandet av lagen (1992:1068) om introduk- tionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, getts möjlighet att bevilja introduktionsersättning i stället för socialbidrag till flyktingar som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Ett villkor för att introduktionsersättning skall kunna beviljas är att flyktingen följer den introduktionsplan som upprättats av kommunen efter samråd med den enskilde flyktingen. Ett 60-tal kommuner använder sig av introduktionsersättningen. får kommunerna bevilja introduktionsersättning även till andra invandrare än skyddsbehövande och deras anhöriga om de deltar i ett introduktionsprogram och om det finns särskilda skäl. Flera kommuner som infört ett system med introduktionsersättning uppger att flyktingen stimuleras att ta ansvar för sin egen ekonomi och att bidragstänkandet minskar, då ersättningen liknar en lön på många sätt. 7.2.3 Statlig ersättning och statliga kostnader Statsbidragen för flyktingmottagandet utbetalas genom ett schablonbidrag för varje mottagen flykting enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Schablonbidraget syftar till att ge kommunerna frihet att i samverkan med bl.a. arbetsförmedlingen lokalt vidta aktiva åtgärder för att flyktingen skall bli självförsörjande. För att erhålla schablonersättning måste kommunen tillsammans med flyktingen göra upp en individuell introduktionsplan. Introduktionsinsatserna ska syfta till att ge flyktingen förutsättningar att snabbast möjligt få en bostad, en reguljär sysselsättning med normal försörjning, tillräckliga svenskkunskaper samt förutsättningar i ö för att bli delaktig i samhällslivet. Schablonersättningen avser att täcka kostnaderna för svenskundervisning och försörjning flyktingen togs emot och samt vissa andra merkostnader som följer av flyktingmottagandet. är schablonersättningen för flyktingar som fyllt och 93 100 för barn . Som komplement till schablonersättningen finns även vissa andra ersättningsformer, avsedda för särskilda flyktinggrupper och i speciella situationer. uppgick den statliga ersättningen för kommunernas flyktingmottagande totalt till 1,6 miljarder via ordinarie statsanslag. Därutöver har kommuner med stort flyktingmottagande fått särskild kompensation med sammanlagt . Ytterligare 250 miljoner har avsatts till kommuner som tagit emot en stor andel flyktingar . 7.2.4 Hur täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingmottagandet? och har följt upp flyktingmottagandet åren 1991, 1992, 1993 samt 1994 med avseende på hur väl den statliga ersättningen täckt kommunernas kostnader. De flesta kommuner som tog emot flyktingar har fått sina kostnader ersatta. Kommunmottagandet har däremot medfört ett genomsnittligt underskott för kommunerna. Skillnaden i kostnadstäckningsgrad kan delvis förklaras med att ett särskilt konjunkturtillägg betalades ut för de flyktingar som togs emot . Även konstateras ett genomsnittligt underskott för kommunerna, om än något mindre. Detta år utgjorde flyktingar från merparten av de som togs emot i kommunerna. Orsaken till att den statliga ersättningen inte räckt till är att få flyktingar kommit ut i arbete och kunnat försörja sig. Kommunernas socialbidragskostnader har därför blivit större än beräknat. av de som togs emot 1992 uppskattades ha arbete . Bilden ser ljusare ut för de som togs emot 1993, då uppskattades vara självförsörjande . I den serbokroatisktalande gruppen var i egen försörjning efter . uppskattades vara i arbete . har det visat sig att framför allt storstäder och medelstora kommuner fått sämre kostnadstäckning jämfört med mindre kommuner. Små kommuner är i allmänhet utflyttningskommuner och har fått sina kostnader täckta med statsbidrag. Nya utbetalningsregler har dock utjämnat dessa skillnader och har utbetalningsreglerna ytterligare förändrats i denna riktning. uppskattades ett genomsnittligt överskott på . I denna årskontingent hade europeisk bakgrund till skillnad från och . 7.2.5 Lån till hemutrustning för flyktingar erbjuds flyktingar ett lån till hemutrustning. Lånet administreras av . Lån kan beviljas till flyktingar m.fl. som fyllt och som tas emot i en kommun efter att ha varit registrerade vid en förläggning för asylsökande eller som i övrigt omfattas av flyktingmottagandet. Lånebeloppet fastställs för ett kalenderår i taget av regeringen. Beloppet för ett enpersonshushåll är högst och för en familj med två barn . Maximalt lån för ett hushåll med 7 personer eller fler är . Från beviljat belopp avräknas en uppläggningsavgift på i samband med utbetalningen. Lånen är amorteringsfria efter utbetalningen men löper med ränta. Ränta utgår med en räntesats som fastställs av regeringen. Amorteringstidens längd bestäms med utgångspunkt från lånens storlek. Låntagare med låga inkomster kan få anstånd med återbetalning eller nedsättning av det belopp som skall betalas. Vid långvarig oförmåga att betala tillbaka lånet skall detta kunna efterskänkas. Med de relativt generösa belopp som gäller för lån till hemutrustning bör det normalt sett inte finnas något behov av socialbidrag till möbler och annat bohag. har (augusti) återbetalats ca i kapital och räntor. har 33 500 ansökningar om anstånd med återbetalningen kommit in. Eftergift av lån har gjorts med ca för 1 520 hushåll . Uppläggningsavgifter har tagits ut med och aviserings- och påminnelseavgifter med . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 1998/99:9 Migration och asylpolitik.