prop · GM031D12 · 1999-01-01 00:00:00 — Den privata sektorn, både i syd och i nord, måste också i ökad utsträckning mobiliseras som en resurs inom ramen för ett bredare utvecklingssamarbete. Utrymmet för ett sådant "public-private partnership" har ökat genom globaliseringen och det ökade ömsesidiga beroendet. Det ligger i företagens eget intresse att ta bredare sociala hänsyn, t.ex. genom att starkare konsumentkrav ställs på produktionsvillkoren. Ett arbete med att kartlägga förutsättningarna för ett sådant partnerskap har inletts inom . Nyckeln till jämlikhet mellan rika och fattiga länder är kunskap och kompetens. Det är också nyckeln till effektivitet i biståndet. Därför är det centralt att stödja ett kompetenslyft i utvecklingsländerna. Att kunna läsa och skriva, och särskilt att se till att flickor får gå i skolan, är grunden för all utveckling och för att fattiga människor skall kunna tillvarata sina rättigheter. och forskning behöver också stödjas. Sidas forskningssamarbete syftar till att stärka forskningskapacitet och att främja utvecklingsinriktad forskning. En viktig del av denna verksamhet består i att främja vetenskapligt samarbete mellan forskare i och i . Vidare finns förslag om ett bredare student- och lärarutbyte mellan och , det s.k. Linnaeus-programmet. Genom förslag om att inrätta ett nytt stipendieprogram, Palmestipendierna, vill regeringen bidra till ett kunskapslyft i utvecklingsländerna och till ökad internationalisering. Sida har fått i uppdrag att i samråd med utforma förslag till ett stipendieprogram, som skall bidra till kapacitetsuppbyggnad i , och och därmed utgöra ett stöd till såväl utbildnings- och forskningsinstitutioner som till statsapparaten och det civila samhället. Programmet kommer att byggas upp successivt och omfatta ämnen där har speciell kunskap att bidra med. Informations- och kommunikationsteknologi (IT) är en viktig resurs och ett instrument för ökad effektivitet, som i samarbete med våra nordiska grannländer och andra internationella aktörer kommer att ge ökad prioritet inom utvecklingssamarbetet. Genom en särskild IT-satsning skall teknologin utnyttjas för att bl.a. bidra till att minska klyftorna mellan och inom länder och stärka demokratin. Ett exempel på en tematisk ansats för IT inom utvecklingssamarbetet är Sidas inledda satsning i . Här används IT som en resurs i all utbildning på de universitet som deltar och kopplas detta till speciella doktorandutbildningar som startas inom IT- områden. Bland de åtgärder som annonseras i denna proposition återfinns följande 12 punkter: Regeringen kommer att verka för att den policy som slagits fast i regeringens skrivelser till får genomslag i alla delar av det svenska utvecklingssamarbetet. De mål som anges i den av DAC-länderna antagna strategin, Shaping the 21st Century, spelar härvid en viktig roll och utgör en utmaning att effektivisera och bättre följa upp utvecklingssamarbetets resultat. Hög prioritet skall ges åt att följa upp policy, riktlinjer och strategi för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet bl.a. genom att integrera ett rättig- hetsperspektiv och att utveckla kapacitet, kompetens, metoder och samarbetsformer. Regeringen kommer i nära samverkan med FN, EU och länder i syd att verka för en ny samsyn om och ett starkare globalt regelverk för att förebygga och begränsa politiska, ekonomiska och sociala kriser. Inom det s.k. finansieringsprojektet skall förslag lämnas om strategier och mekanismer för finansiering av ett internationellt system för krisförebyggande och utveckling. En särskild satsning görs på att bidra till ett kunskapslyft och att stärka kapaciteten i samarbetsländerna genom utökat forskningssamarbete, ett program för IT- utveckling, nya stipendieprogram för studenter och forskare från samarbetsländerna och samt kunskaps- och kompetensutveckling i . Bredare och fördjupade relationer till det privata näringslivet inom utvecklingssamarbetet, både i samarbetsländerna och i , skall utvecklas. Ett arbete med att kartlägga förutsättningarna för detta har inletts. Ökad samstämmighet, koherens, mellan olika politikområden utifrån utvecklingssamarbetets målsättningar skall ges högre prioritet. Frågor som berör säkerhet, handel, miljö och hållbar utveckling, migration och utveckling skall beredas utifrån ett integrerat perspektiv. skall verka för partnerskap i utvecklingssamarbetet och ökad koordinering inom internationella institutioner och program liksom i lokala samordningsaktioner. Målet är att samarbetsländerna skall leda programmen och att biståndet skall integreras i de nationella systemen. kommer aktivt att verka för en hållbar lösning på de fattigaste ländernas skuldproblem, inklusive att det finns beslut om eller en plan som erbjuder tillräcklig skuldreduktion för varje land. betonar också vikten av att länderna erhåller fortsatt finansiering för genomförande av ekonomiska reformer med inriktning på fattigdomsbekämpning och social utveckling. Regeringen har inlett en översyn av barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. Barnfrågorna skall få en mer sammanhållen policy och ett barnperspektiv skall utvecklas både för det multilaterala och det bilaterala utvecklingssamarbetet. Regeringen avser ägna ökat engagemang åt EU:s utvecklingssamarbete, bl.a. inom de s.k. post-Lomé-förhandlingarna med länderna i , och och för att bidra till en kraftfull effektivisering av EU:s utvecklingssamarbete. Utvecklingssamarbetet med kommer att stå i fokus i enlighet med regeringens skrivelse om en förnyad Afrikapolitik. Nya partnerskapsrelationer eftersträvas, volymen ökar och särskilda satsningar görs på och . Regeringen kommer också att slutföra arbetet med en Asienstrategi och presentera det i en skrivelse till . Utvecklingssamarbetets volym kommer att öka från av BNI . bryter därmed, tillsammans med flera länder, den nedåtgående trenden i det internationella utvecklingssamarbetet. 3.4 Omfattning Verksamhetsområde A Internationellt utvecklingssamarbete består av två anslag, Biståndsverksamhet och . Verksamhetsområdets resurser beräknas utifrån biståndsramen. Från biståndsramen görs avräkningar för kostnader, vilka klassificeras som bistånd, inom andra utgiftsområden. Biståndsramen Biståndsramen uppgår till , dvs. av beräknad BNI. höjs ramen till och år av BNI. Biståndsramen beräknas därmed uppgå till och till . Avräkningar från biståndsramen Avräkningen från biståndsramen för kostnader för asylsökande från har minskat i förhållande till 1998. Detta beror framför allt på an-taganden om minskat antal asylsökande. I förhållande till regeringens ekonomiska vårproposition 1997/98:150 har dock avräkningen för asylkostnader ökat då asylsökande befunnit sig längre i motagandesystemet än beräknat. För tion 1997/98:150 har dock avräkningen för kostnader ökat då asylsökande befunnit sig längre i mottagandesystemet än beräknat. uppgår avräkningen till . Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemen-samma bistånd, som finansieras över den Europeiska kommissionens reguljära budget. uppgår bidraget till , vilket beräknats som biståndets andel av bidrag till EU-budgeten. Då medlemsavgift har ökat har också avräkningsbeloppet ökat jämfört med . Avräkningen för administrativa kostnader och andra utgifter består främst av administration av utvecklingssamarbetet och FN-bidrag som utbetalas från andra utgiftsområden. Avräkningsbeloppet har 1999 minskat till , främst på grund av att vissa tidigare avräkningsbara bidrag utgått. Tabell 3.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag Miljoner kronor BUDGETÅR 1997 1998 1999 2000 Biståndsram 11 946,2 12 418 12 840 13 810 1 14 673 1 - Avräkningar, 1 754,8 1 794,4 1 690,4 1 671 2 1 704 2 varav Asylkostnader 765 778 659,6 622 2 634 2 EU-bistånd 707 707 740,7 754 2 769 2 Adm. m.m. 282,8 309,4 290,1 295 2 301 2 A Internationellt utvecklings- samarbete3 10 191,4 10 623,6 11 149,6 12 139 Biståndsram i % av beräknad BNI Biståndsramen enligt nu gällande prognos för BNI 2. Omräknas vid budgeteringstillfället enligt då gällande prognos 3. A Internationellt utvecklingssamarbete består av A 1 Biståndsverksamhet och A 2 3.5 Revisionens iakttagelser () har för utgiftsområdets två förvaltningsmyndigheter, (Sida) och (), bedömt att redovisningen i allt väsentligt är rättvisande (se vidare avsnittet A2. 3.6 Anslag A1. Biståndsverksamhet Tabell 3.2 Utgiftsutvecklingen Tusental kronor 10 400 000 1999 Förslag 10 731 461 2000 Beräknat 11 713 278 1 2001 Beräknat 12 536 709 2 Motsvarar 11 517 481 prisnivå 2. Motsvarar 12 085 439 prisnivå Tabell 3.3 Anslaget A1. Budget 1998 Beräknat 1999 A1.1 Multilateralt utvecklingssamarbete 3 011 000 3 362 000 A1.2 Bilateralt utvecklingssamarbete 7 160 000 7 345 000 A1.3 Övrigt 43 267 24 461 Summa 10 214 267 10 731 461 Biståndsverksamhet består av tre anslagsposter, Multilateralt utvecklingsamarbete, Bilateralt utvecklingssamarbete och Övrigt. Utfall på anslaget 1997 var , vilket är högre än tilldelade medel. Anslagsutnyttjandet utöver budget förklaras av att reservationer har tagits i anspråk. beräknas utfallet till 10,4 miljarder. Tilldelade medel uppgick till , vilket innebär att även kommer reservationer tas i anspråk. Vid utgången av 1997 fanns ett större s.k. äldreanslag från /96, C 4. Bidrag till EG:s gemensamma bistånd, om . I enlighet med bemyndigande (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 7, bet. 1996/97:UU2, rskr. 1996/97:119) har medlen överförts till anslagsposten Övrigt. Reservationer Merparten av reservationerna inom biståndet utgörs av utfästelser eller åtaganden som är avtalade eller beslutade för ett visst ändamål och där utbetalningar sker successivt, i vissa fall . Förseningar i biståndsprojekt och program påverkar också reservationerna. Totalt uppgick reservationerna till , varav 4 381 var intecknade genom avtal eller beslut om visst ändamål. Även de ointecknade reservationerna, som alltså uppgick till , motsvarar till stor del planerade, om än inte avtalsbundna insatser. Inom det multilaterala biståndet redovisade och Sida sammanlagda reservationer på , varav ointecknade reservationer på . Inom det bilaterala biståndet uppgick reservationerna till , varav ointecknade . Vidare redovisades under Övrigt , varav ointecknat . Inom det multilaterala utvecklingssamarbetet består reservationerna framförallt av fleråriga skuldsedlar för de multilaterala utvecklingsbankerna och övriga utvecklingsfonder. Genom en övergång till budgetering på basis av beräknade utbetalningar under respektive budgetår minskar reservationerna stadigt. Mellan 1995/96 och 1997 minskade reservationerna på det multilaterala området med och budgetåret med . Reservationerna inom det multilaterala samarbetet är till största delen intecknade genom gjorda åtaganden. Det är främst inom det bilaterala utvecklingssamarbetet som reservationerna finns. Problemet har uppmärksammats och Sida har på uppdrag av regeringen utarbetat ett åtgärdsprogram med bl.a. en högre planeringsnivå och ökad flexibilitet att omfördela medel. Arbetet har gett resultat med en lägre reservationsnivå . För det bilaterala området har reservationerna minskat med i förhållande till 1995/96. De ointecknade reservationerna vid utgången av 1997 bestod till två tredjedelar av icke utbetalda medel inom posten ekonomiska reformer. Orsaken till detta är att betalningsbalansstöd inte har kunnat utbetalas i förväntad takt på grund av problem i genomförande av ekonomiska reformer i mottagarländerna. Planerade och genomförda insatser beräknas dock leda till att denna reservation minskar. BISTÅNDSVERKSAMHETEN Aktuella frågor har ett omfattande policyarbete om mål och medel för utvecklingssamarbetet genomförts inom och Sida. Regeringen har i skrivelser till presenterat en förnyad politik för att stärka fattigdomsbekämpning, främja hållbar utveckling, stärka samarbetet med FN, utveckla formerna för partnerskap med samt att mer effektivt främja respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati inom utvecklingssamarbetet. Vid sidan av regeringens skrivelser till har också arbetat med att stärka kompetensen för att få ett tydligare jämställdhetsperspektiv i allt utvecklingssamarbete. Som ett led i detta avser regeringen nu inleda ett arbete i syfte att analysera och synliggöra hur kvinnor och män i samarbetsländerna påverkar utformningen av utvecklingssamarbetet och tar del av de resurser som överförs och skapas genom samarbetet. har utarbetat en humanitär policy, Humanitärpolitiska perspektiv - om det humanitära imperativet i politiska kriser. På regeringens uppdrag utarbetar Sida en strategi för hiv/aids-arbete i bilaterala och multilaterala sammanhang. Departementet har vidare följt upp toppmötet i efter om miljö och hållbar utveckling, särskilt vad avser sötvatten samt industri och hållbar utveckling. Under det kommande budgetåret kommer regeringen att förbereda svenska positioner för energifrågornas behandling i FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD). kommer frågor, turism samt hållbara produktions- och konsumtionsmönster att särskilt behandlas. En särskild insats görs också avseende energifrågor inför CSD:s session genom att inrätta en expertgrupp om energifrågor. Sida överlämnade till en utredning om handel, miljö och utvecklingssamarbete. Studien beskriver förutsättningarna för miljöanpassning av produktion i och för en ökad export av miljöanpassade produkter. En rad hinder för en sådan utveckling identifieras. Handels-, bistånds- och miljöpolitik skall vara ömsesidigt stödjande i syfte att integrera i världsekonomin och främja en hållbar utveckling. avser återkomma med en redovisning med anledning av Sidas utredning. Sida har också i uppdrag att arbeta med handelsfrågorna, bl.a. för att främja utvecklingsländers och särskilt de minst utvecklade ländernas förmåga att öka sin utrikeshandel och delta i internationella handelsförhandlingar. har påtalat vikten av att lyfta fram ett barnperspektiv i biståndet (bet. 1996/97:UU15). I linje med detta har påbörjat en översyn av barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. I fokus står barn och unga upp till . Flertalet enheter inom samt och Sida deltar i översynen. Som ett led av detta verkar Sida för ett systematiskt barnperspektiv i sin samlade verksamhet, bl.a. genom effektiv uppföljning och genomförande av konventionen om barnets rättigheter och av vid FN-konferenserna gjorda åtaganden rörande barnets mänskliga rättigheter och livsvillkor. anordnar en specialsession (UNGASS 2001) kring uppföljningen av barntoppmötet . Översynen av barnfrågorna är bl.a. inriktad på att skall komma väl till denna särskilda FN-session och delta aktivt i förberedelserna. Regeringen avser redovisa det samlade arbetet kring ett barnperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet i en skrivelse till . MULTILATERALT UTVECKLINGSSAM- ARBETE Multilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, de internationella finansieringsinstitutionerna, övrigt multilateralt samarbete respektive Europeiska utvecklingsfonden. Tabell 3.4 A1.1 Multilateralt utvecklingsssamarbete Tusental kronor Budget 1998 Beräknat 1999 1 FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1 570 000 1 641 000 2 Internationella finansieringsinstitutioner 1 102 000 1 206 000 3 Övrigt multilateralt samarbete 339 000 218 000 4 Europeiska utvecklingsfonden - 297 000 Summa 3 011 000 3 362 000 Inledning Den ökade globaliseringen innebär att den politiska och ekonomiska utvecklingen i omvärlden i allt högre grad påverkar och förändrar förutsättningarna för såväl nationell politik som samverkan länder emellan. Det är viktigt att utvecklingssamarbetet bygger på långsiktighet och förutsägbarhet, och att biståndet präglas av kontinuitet. Det är angeläget att inom de multilaterala organisationerna - FN-systemet, samt regionala utvecklingsbanker och fonder - verkar för att förankra och operationalisera analys och slutsatser från det omfattande policyarbete som bedrivits inom den svenska biståndsförvaltningen så att dessa organisationer - i styrelsearbete, policy, utvärderingar och i verksamhet på fältet - får en tydligare fattigdomsinriktning. Ett integrerat arbete har varit en ledstjärna i arbetet med att reformera FN-systemet och för att öka effektiviteten i fält för FN:s verksamhet. Arbetet med integration av tvärfrågor i operativ verksamhet har dock ofta visat sig krävande vad gäller nya arbetsformer och kompetensutveckling. Ett integrerat synsätt är en prioriterad fråga för bl.a. och nära kopplad till svenska krav på en samordnad uppföljning inom FN och på fältet av de stora FN-konferenser som ägt rum om centrala ämnen som hållbar utveckling och mänskliga rättigheter. Regeringen bedömer det som angeläget att inom ramen för befintliga anslag kunna anslå medel för bl.a. katalytiska studier och seminarier i syfte att stimulera arbete med att i det multilaterala arbetet följa upp och i fält operationalisera tvärgående frågor som lyfts fram i policyarbete , nämligen fattigdomsbekämpning och främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter. En viktig fråga är FN-reformer på miljö- och bosättningsområdet. FN:s generalsekreterare kommer att presentera ett förslag om hur miljö och hållbar utveckling skall integreras i FN:s hela verksamhet, hur FN:s miljöprogram skall kunna axla sin centrala roll på miljöområdet, hur FN bör arbeta med frågor samt hur arbetet med miljökonventionerna bättre skall koordineras. har verkat för ett starkt, effektivt och välfinansierat multilateralt system för utvecklingssamarbete. Inom FN har redan positiva resultat uppnåtts vad gäller styrformer av vissa operativa organisationer. Förändringar på finansieringsområdet utgör också viktiga delar i ett reformerat FN. har bl.a. verkat för en mer rättvis bördefördelning av bidragen, en utvidgning av givarkretsen och fleråriga utfästelser till FN:s operativa verksamhet. Ett välfinansierat och stabilt FN-system och en effektiv utvecklingsfinansiering i av ökad globalisering ställer krav på medverkan av en rad aktörer. Detta framgick klart vid klimatförhandlingarna i Kyoto , där även det privata näringslivet involverades i finansiering av globala problem. Det är viktigt att finansiering av FN inriktas på att operationalisera konkreta mål som formulerats under de stora FN-konferenserna där FN:s medlemsländer enades om gemensamma planer för det fortsatta utvecklingsarbetet inom olika sektorer. Utöver finansiering av specifika program och institutioner krävs en tematisk ansats till finansiering av FN:s verksamheter. Finansieringsfrågorna bör också ses i ljuset av förändrade finansieringsvillkor med minskat bistånd, betydande privata flöden och ett växande antal länder som med ökat välstånd tar steget från mottagarland till givare. samt de regionala utvecklingsbankernas och -fondernas roll bör förstärkas och deras arbete effektiviseras för att samarbetet med låntagarländerna skall få ett nytt innehåll. välkomnar därför det reformarbete som pågår inom bankerna med inriktning på decentralisering, upprättande av ett mer jämlikt partnerskap och ett bättre utnyttjande av kunskaper och erfarenheter. Ökad tydlighet och effektivitet i ansvar och arbetsfördelning måste eftersträvas såväl mellan , de regionala utvecklingsbankerna och IMF som i relationen till FN-systemet samt andra aktörer på det internationella området för utvecklingssamarbete. Mycket av arbetet inom bankerna koncentreras kring framtidsvisioner för hur de skall möta de snabba förändringarna i omvärlden - globalisering och förändringar i privata kapitalflöden liksom ett ökat deltagande av det civila samhället i de ekonomiska beslutsprocesserna. Oron på de internationella kapitalmarknaderna ställer de internationella finansieringsinstitutionerna inför nya utmaningar. Det gäller både strukturella ekonomiska förändringar i krisländerna och i lika hög grad utveckling av sociala skyddsnät för de mest utsatta grupperna i dessa länder. FN:s ekonomiska och sociala verksamhet De svenska stödet som finansieras under FN:s ekonomiska och sociala verksamhet omfattar basbudgetstöd till UNDP, , , , UNDCP, WFP, UNHCR, UNRWA, , , multilateral handelsrelaterad verksamhet och internationella insatser mot narkotika. bidrag till dessa organisationer 1999 beräknas till . I de flesta organisationer tillhör de största bidragsgivarna med årsbidrag motsvarande av den totala frivilligfinansierade budgeten. Därtill kommer medel som utbetalas via Sida till specifika projekt, s.k. multi-bi-stöd. Vår strävan är att målen för svenskt utvecklingssamarbete så långt som möjligt skall genomsyra även FN-systemets verksamhet. I flera organisationer pågår nu ett arbete för att stärka FN-organens finansiering. Ett mål är att länder skall göra fleråriga finansiella utfästel-ser till organisationernas basbudget i syfte att förbättra FN-organens verksamhet främst på landnivå. och ett flertal andra länder hoppas kunna göra detta . För de New York-baserade organisationerna, framför allt , () och (), har haft som mål att reformera verksamheten i syfte att effektivisera organisationernas arbete genom ökad fokusering och närmare samarbete, främst på landnivå. har även verkat för en ökad fattigdomsinriktning. Detta arbete börjar nu ge resultat. Organisationerna har , genom bl.a. svenskt agerande i respektive organisations styrelse, en tydligare fattigdomsinriktning än . FN:s generalsekreterares reformförslag förefaller få betydande konsekvenser för organisationerna, i synnerhet på landnivå genom en ökad integration av de operationella aktiviteterna. Gemensamma ramar för FN:s verksamhet på landnivå vad beträffar programutveckling, planering, budgetering m.m. (UNDAF) håller på att utvecklas i ett tjugotal länder, och många landkontor har delvis gemensamma lokaler och administrativa funktioner. Tabell 3.5 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1995-1998 samt beräknat 1999 Tusental kronor Årsbidrag 1995 Årsbidrag 1996 Årsbidrag 1997 Årsbidrag 1998 Beräknat 1999 , UNDP 460 000 460 000 460 000 470 000 490 000 , UNCDF 32 000 32 000 40 000 42 000 42 000 , 283 000 283 000 283 000 250 000 265 000 , UNFPA 116 000 116 000 116 000 125 000 140 000 , WFP 189 000 245 000 200 000 180 000 180 000 FN:s flyktingkommissarie, 248 500 248 500 248 500 260 000 270 000 för palestinaflyktingar, UNWRA 140 000 135 000 135 000 145 000 150 000 Multilateral handelsrelaterad biståndsverksamhet (, , ITC) 3 500 4 500 5 000 8 000 12 000 Narkotikainsatser genom FN-systemet (UNDCP, WHO/PSA) 32 000 40 000 40 000 45 000 47 000 10 000 10 000 35 000 37 000 37 000 ()1) 8 000 8 000 8 000 Summa 1 514 000 1 574 000 1 570 500 1 570 000 1 641 000 1. 1994-1997 finansierades bidragen till UNIDO över anslaget B9 Även på huvudkontorsnivå har samordningen förbättrats, framför allt genom skapandet av UNDG, , i vilken UNDP, UNFPA, och ingår. UNDP, och har därtill numera likformiga budgetprocesser och delvis gemensamma styrelsemöten. gjordes framsteg med att för UNDP, UNFPA och utveckla nya modeller för finansiering av organisationerna. var starkt involverat i detta arbete. 1999 bör arbetet kunna intensifieras med att konkretisera och införa ett nytt finansieringssystem som ger långsiktighet, förutsägbarhet och en rättvis bördefördelning. En del i detta innebär att UNDP, UNFPA och inför en mål- och resultatbaserad budgetprocess för att skapa en tydligare koppling mellan tillgängliga resurser och verksamhetens inriktning. Pågående förändringar gör dessa organisationer bättre rustade att ta sig an de utmaningar som ligger framför dem, men om de inte förses med nödvändiga resurser riskerar hela reformprocessen att gå i baklås. Det är därför viktigt att , tillsammans med andra givare, markerar en intention om ökande bidrag. avser öka sitt bidrag till UNFPA med anledning av vårt tidigare låga bidrag i förhållande till andra givare. Dessutom har de svenska bidragen till UNFPA varit generellt lägre än till andra program och fonder. UNFPA har gjort stora framsteg i effektiviseringen av organisationen.