prop · GM03106 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1998/99:106 Vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Regeringen föreslår att beloppsgränsen för högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel höjs fr.o.m. med från till . Patienterna får då inte någon reducering av den sammanlagda läkemedelskostnaden så länge kostnaden inte överstiger . När den sammanlagda kostnaden överstiger utgör kostnadsreduceringen av den del som överstiger men inte , av den del som överstiger men inte , av den del som överstiger men inte samt hela den sammanlagda kostna- den till den del den överstiger . För att kompensera ekonomiskt utsatta grupper för den föreslagna höj- ningen lämnas i propositionen förslag om att höja pensionstillskottet vilket innebär en höjning med för en pensionär med fullt pensionstillskott. Till följd av ändringarna i pen- sionstillskottet föreslås en särskild lag med vissa ändringar avseende det särskilda grundavdraget och deklarationsskyldigheten. I propositionen gör regeringen den bedömningen att en utredning bör tillsättas för att göra en översyn av läkemedelsförmånen bl.a. i syfte att få kontroll över kostnadsutvecklingen. Regeringen gör bedömningen att det inte är aktuellt att förändra ensamrätten för att bedriva detaljhandel med läke- medel. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. 4 2.2 Förslag till lag om tillfällig beräkning av vissa pensionsförmåner 5 2.3 Förslag till lag om särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000 och taxeringar 6 3 Ärendet och dess beredning 7 4 Ändringar i läkemedelsförmånen m.m. 7 4.1 Höjd beloppsgräns för högkostnadsskyddet 7 4.2 Höjning av pensionstillskottet 11 5 Ikraftträdande och ekonomiska konsekvenser 13 6 Författningskommentar 13 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd för köp av läkemedel m.m. 13 6.2 Förslaget till lag om beräkning av vissa pensionsförmåner 14 6.3 Förslaget till lag om särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000 och taxeringar 14 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 15 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m., 2. lag om tillfällig beräkning av vissa pensionsförmåner, 3. lag om särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000 och taxeringar. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Med högkostnadsskydd avses en reducering av kostnaden för inköp av förmånsberättigade varor som avses i 1 och 2 §§. Kostnadsreduceringen beräknas på den sammanlagda kostnaden för varor som den förmånsbe- rättigade köper räknat från det första inköpstillfället och läm- nas vid varje inköpstillfälle på grundval av den sammanlagda kostnaden för de dittills och vid tillfället inköpta varorna. Så länge den sammanlagda kost- naden inte överstiger lämnas ingen kostnadsreducering. När den sammanlagda kostnaden överstiger detta belopp, utgör kost- nadsreduceringen 1. av den del som överstiger men inte , 2. av den del som överstiger men inte , 3. av den del som överstiger men inte , samt 4. hela den sammanlagda kost- naden till den del den överstiger . Så länge den sammanlagda kost- naden inte överstiger lämnas ingen kostnadsreducering. När den sammanlagda kostnaden överstiger detta belopp, utgör kost- nadsreduceringen 1. av den del som överstiger men inte , 2. av den del som överstiger men inte , 3. av den del som överstiger men inte , samt 4. hela den sammanlagda kost- naden till den del den överstiger . Har en förälder eller föräldrar gemensamt flera barn i sin vård, tillämpas bestämmelserna i första och andra styckena gemensamt för barnen. Kostnadsreducering gäller under tid som avses i första stycket även för barn som fyller . Med förälder avses även fosterförälder. Som förälder räknas även den med vilken en förälder sta- digvarande sammanbor och som är eller har varit gift eller har eller har haft barn med föräldern. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om tillfällig beräkning av vissa pensionsförmåner Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid beräkning av pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pen- sionstillskott skall i stället för de procenttal som anges i 2, 2 a och 2 b §§ nämnda lag användas , och . 2 § Vid beräkning av särskilt bostadstillägg enligt 7 § lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall i stället för vad som där anges i tredje och fjärde styckena gälla följande. En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall alltid anses utgöra lägst 1,234 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och lägst 1,024 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Inkomsterna enligt andra stycket 1 och 2 skall sammanlagda alltid anses utgöra lägst 1,529 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och lägst 1,354 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Denna lag träder i kraft och gäller till och med ut- gången av november månad 2000. 2.3 Förslag till lag om särskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000 och taxeringar Härigenom föreskrivs följande. 1 § För den som inte har haft inkomst av aktiv näringsverksamhet eller annan inkomst av tjänst än folkpension och pensionstillskott enligt 2 eller 2 b § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller allmän tilläggspension som föranlett avräkning av sådant pensionstillskott skall vid 2000 respektive taxeringar 2 respektive 3 § gälla i stället för vad som sägs om deklarationsskyldighet i 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självde- klaration och kontrolluppgifter. 2 § Skyldighet att lämna självdeklaration till ledning taxe- ring gäller endast om den uppburna pensionen överstiger följande be- lopp: a) för gift skattskyldig: av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och b) för annan skattskyldig: av prisbasbeloppet. Beloppet i första stycket b) gäller också för gift skattskyldig som under någon del av året har fått folkpension som ogift. Vid bedömningen av deklarationsskyldigheten enligt denna paragraf räknas barnpension och vårdbidrag inte som folkpension. 3 § Skyldighet att lämna självdeklaration till ledning taxe- ring gäller endast om den uppburna pensionen överstiger följande be- lopp: a) för gift skattskyldig: av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och b) för annan skattskyldig: av prisbasbeloppet. Beloppet i första stycket b) gäller också för gift skattskyldig som under någon del av året har fått folkpension som ogift. Vid bedömningen av deklarationsskyldigheten enligt denna paragraf räknas barnpension och vårdbidrag inte som folkpension. 4 § Det särskilda grundavdraget enligt 48 § 4 mom. kommunalskatte- lagen (1928:370) skall vid 2000 respektive taxeringar i stället för vad som sägs i punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 48 § nämnda lag uppgå till de belopp som anges i 2 respektive 3 §. Reduceringen av det särskilda grundavdraget enligt punkt 1 fjärde och femte styckena av anvisningarna till 48 § kommunalskattelagen skall vid taxering göras . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning övertog ansvaret för administrationen av det särskilda statsbidraget för läkemedelsförmånen från Riksförsäk- ringsverket. har sedan den tog över ansvaret för statsbi- draget uppmärksammat regeringen på att de faktiska utgifterna för läke- medelsförmånen 2001 med största sannolikhet inte ryms inom de anvisade budgetramarna. Regeringen har därför /99, med bistånd av , gjort beräkningar över olika förslag till kostnadsreducerande åtgärder inom läkemedelsförmå- nen. I samband med de förhandlingar som förts med om en överenskommelse för om det särskilda statsbidraget för läkemedelsförmånen har information lämnats om regeringens intentioner om förändringar i förmånssystemet. Propositionens lagförslag har beretts med , Läkeme- delsverket, , , och . Den föreslagna lagen om särskilt grundavdrag och deklarationsskyl- dighet för fysiska personer i vissa fall vid 2000 och taxeringar faller inom det område där Lagrådets yttrande normalt skall inhämtas. Sakfrågan har dock uppkommit så sent i beredningen att regeringen på grund av tidsbrist inte kunnat inhämta ett sådant yttrande. Frågan är dessutom av sådan karaktär att ett uppskjutande av lagstiftningen skulle medföra avsevärda men. 4 Ändringar i läkemedelsförmånen m.m. 4.1 Höjd beloppsgräns för högkostnadsskyddet Regeringens förslag: Beloppsgränsen för högkostnadsskydd vid köp av läkemedel höjs fr.o.m. med från till . Patienterna får då inte någon reducering av den sammanlagda läkemedelskostnaden så länge kostnaden inte över- stiger . När den sammanlagda kostnaden överstiger utgör kostnadsreduceringen av den del som översti- ger men inte , av den del som överstiger men inte , av den del som överstiger men inte samt hela den sammanlagda kostnaden till den del den överstiger . Regeringens bedömning: En utredning bör tillsättas för att göra en översyn av läkemedelsförmånen bl.a. i syfte att få kontroll över kost- nadsutvecklingen. Det är inte aktuellt att förändra ensamrätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det nuvarande stat- liga förmånssystemet för läkemedel trädde i kraft . Förmånssystemet regleras i lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel. Samtliga receptbelagda läkemedel ingår i läkemedels- förmånen om läkemedlen förskrivs i något sådant syfte som anges i 1 § och om det marknadsförande bolaget har fått ett pris fastställt av Riksför- säkringsverket. I förordningen (1996:1294) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. undantas vissa receptbelagda läkemedel från högkostnadsskyddet. Enligt vad som närmare anges i förordningen kan även receptfria läkemedel ingå i läkemedelsförmånen. Högkostnadsskyddet begränsar patientens samlade läkemedelsutgifter till . Skyddet bygger på att patienterna får sin totala läkemedelskostnad stegvis reducerad enligt en trappstegsmodell beroende av hur stor kostnaden är. Om den sammanlagda läkemedelskostnaden inte överstiger görs inte någon reducering. När kostnaden överstiger utgör kostnads- reduceringen av den del som överstiger men inte , av den del som överstiger men inte , av den del som överstiger men inte samt hela den sammanlagda kostnaden till den del den överstiger . Kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen övergick till sjukvårds- huvudmännen . Från denna tidpunkt finansieras läke- medelsförmånen med ett särskilt statsbidrag som betalas till sjukvårds- huvudmännen. Enligt en överenskommelse mellan staten och skall parterna komma överens om en ny modell för statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånen . En av utgångspunkterna när det nya förmånssystemet infördes var att de samlade resurserna för hälso- och sjukvården måste användas så ef- fektivt som möjligt i ett längre perspektiv. Det var nödvändigt att bromsa den snabba kostnadsutvecklingen för läkemedel såväl kortsiktigt som i ett längre perspektiv. riktades subventionen till personer med stort behov av läkemedel medan personer med mer begränsade läkeme- delsinköp själva skulle stå för en större del eller hela kostnaden. Kostnaderna för läkemedelsförmånen har ökat kraftigt under 1990- talet. ökade statens kostnader för förmånen från till . Således nära fördubblades kostnaderna för läkemedelsförmånen mätt i löpande priser. Orsakerna till den kraftiga kostnadsökningen är bl.a. den demografiska utvecklingen, strukturförändringarna som lett till att en allt större andel av läkemedlen skrivs ut i öppenvård samt tillkomsten av nya och dyrare läkemedel. Den snabba ökningen av kostnaderna för läke- medelsförmånen hejdades tillfälligt . Orsaken var att läkemedelsreformens ikraftträdande resulte- rade i en hamstring av läkemedel . Hamstringen ledde till höga kostnader 1996 och till att kostna- derna för förmånen minskade . har kostnaderna för läkemedelsförmånen åter ökat. Detta kan bl.a. förklaras av att den andel av de totala läkemedelskostnaderna som patienterna betalar har minskat . Det finns mycket som tyder på en fortsatt snabb kostnadsökning för läkemedelsförmånen om åtgärder inte vidtas. Regeringen konstaterar mot denna bakgrund att den uppbromsning av den snabba kostnadsutvecklingen som avsågs inte har uppnåtts. Samhäl- lets kostnader för läkemedel fortsätter att öka i en takt som inte är acceptabel som den andel som patienterna betalar har sjunkit påtagligt under den nivå som förutsattes när läkemedelsreformen genom- fördes. Regeringen gör mot den bakgrunden bedömningen att läkeme- delsreformen inte har fått avsedd effekt. Det kan leda till att läke- medelskostnaderna tränger undan annan hälso- och sjukvård om inte för- ändringar genomförs i systemet. Enligt regeringen är det angeläget att snabbt vidta åtgärder för att hejda denna utveckling. En sådan åtgärd bör, i avvaktan på en större översyn av förmånssystemet, göras inom ramen för det nuvarande systemet. En grundläggande förutsättning för de åtgärder som kan bli aktuella är att de av flertalet uppfattas som rättfärdiga och att åtgärderna inte leder till att någon drabbas av läkemedelskostnader som blir så höga att hälsan eller vården blir eftersatt. Vi föreslår därför en höjning av högkostnadsskyddet där tyngdpunkten i förhållande till vad som gäller enligt nuvarande bestämmelser läggs på de patienter som har en förhållandevis liten lä- kemedelskostnad. Gränsen för när det sker någon kostnadsreducering höjs därför från till . För att behålla den ovan be- skrivna trappstegsmodellen intakt höjs även de följande trappstegen med . Förändringen innebär således att frikortsgränsen för läkeme- del höjs med från till vilket räknat innebär en höjning från till . I sin helhet innebär den föreslagna ändringen att patienterna inte får någon reducering av den sammanlagda läkemedelskostnaden så länge kostnaden inte överstiger . När den sammanlagda kostnaden överstiger utgör kostnadsreduceringen av den del som överstiger men inte , av den del som överstiger men inte , av den del som överstiger men inte , hela den sam- manlagda kostnaden till den del den överstiger . De ändrade bestämmelserna föreslås träda i kraft och skall gälla för samtliga inköp av läkemedel inom förmånssystemet som görs fr.o.m. denna tidpunkt. Det innebär att de patienter som före påbörjar en tolvmånadersperiod tar med sig sin totala läke- medelskostnad in i den nya trappstegsmodellen och kostnaden utgör där utgångspunkten för hur stor reduceringen skall bli på nästa läkeme- delsinköp. Det innebär i praktiken att inte någon av dessa patienter under pågående period fullt ut får betala enligt de nya bestämmelserna. Det illustreras i följande tabell med några typfall. Utgångspunkten är att samtliga patienter () antas få en total läkemedelskostnad på . Patient kostnad Varav patienten har betalat Patienten betalar under pågående 12-månaders- period Skillnad i förhållande till nuvarande system A (1600 1300) B (1550 1300) C (1425 1300) D (1350 1300) E (1300 1300) Således får patient som befinner sig längst ner i trappan betala mest och patient som befinner sig högst upp i trappan betala minst. Patient som redan har frikort får som mest betala ytterligare under pågående period. Patient som har en total läkemedelskostnad på får inte någon ytterligare utgift . När det gäller frågan om hur patienten själv kan påverka tolvmåna- dersperiodens start- och sluttidpunkt har regeringen i förtydligande syfte beslutat om att i förordningen om högkostnadsskydd införa en bestäm- melse som innebär att en ny tolvmånadersperiod inte kan påbörjas förrän föregående period har gått till ända. Regeringen har även beslutat att ändra som skall ha förflutit innan ett recept på nytt får expedie- ras. I praktiken innebär ändringen att en förskrivning som avser 90 dagars förbrukning får expedieras på nytt först i stället för som gäller. Liksom kommer det att hos finnas ett delbetal- ningssystem. Systemet kommer att anpassas till de ändrade bestämmel- serna. Enligt vad regeringen erfarit kommer att bevilja kre- dit på högst med en amorteringstid . För det fall receptförskrivningen innebär en utgift på mer än under en och samma månad kommer en kredit om att beviljas medan resterande del återbetalas i efter den köpet gjordes. Det är värt att notera att den normala krediten inom nuvarande delbetalningssystem är betydligt lägre än vilket är den nu- varande kreditgränsen. Regeringen vill understryka vikten av att patien- ten ser delbetalningssystemet som ett naturligt sätt att betala sina läke- medelsinköp och att inköpen därför regelmässigt kommer att göras genom en uppdelning av kostnaden. Översyn av läkemedelsförmånen Som angetts i det föregående föreslås ändringarna i förmånssystemet vidtas mot bakgrund av att en total översyn av läkemedelsförmånen sam- tidigt initieras för att komma till rätta med bristerna i systemet och för att få kontroll över kostnadsutvecklingen. En viktig fråga som bör ingå i översynen är om läkemedel som mer syftar till att höja patienters livskvalitet än att lindra eller bota sjukdom skall omfattas av läkemedelsförmånen. En närliggande fråga som bör behandlas i översynen är om och i så fall på vilket sätt den förskrivande läkaren skall kunna avgöra om ett läkemedel skall ingå i läkemedelsför- månen och därmed bli subventionerat. I det sammanhanget kan nämnas att i ett meddelandeblad riktat till berörd personal när- mare har beskrivit i vilka situationer som ett läkemedel kan förskrivas utan att det kommer att ingå i läkemedelsförmånen. Det finns för övrigt skäl att i översynen se över läkarnas förskrivningsrätt sedd i ett större sammanhang. Tillämpningen av den nuvarande förmånen och eventuella svårigheter i tillämpningen är ytterligare en fråga som bör ingå i översynen. En kart- läggning av tillämpningen av förmånen är därför angelägen. Konkurrensutsättning av läkemedelsdistributionen redovisade i sitt huvudbetänkande Läkemedel i vård och handel (SOU 1998:28) bl.a. förslag om att konkurrensutsätta detaljhandeln med läkemedel, för vilken det statligt ägda Apoteksbolagets (numera ) har ensamrätt. En- ligt förslagen i betänkandet skall en konkurrensutsättning kunna ske ge- nom att möjligheter skapas för nyetableringar såväl lokalt som i form av ny teknik, t.ex. distansköp på nationell nivå. Det föreslås också att sjuk- vårdshuvudmännen skall kunna välja annan ansvarig för sjukvårdsapotek utöver sjukvårdshuvudmannen själv eller Apoteksbolaget. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen gör bedömningen att det nu inte finns skäl att förändra läkemedelsdistributionen genom att konkurrensutsätta detaljhandeln med läkemedel. avser regeringen därmed inte att förändra ensamrätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. 4.2 Höjning av pensionstillskottet Regeringens förslag: Pensionstillskottet till ålders- och förtidspen- sionärer höjs till respektive av prisbasbeloppet. Pensionstillskottet till omställningspension, sär- skild efterlevandepension eller änkepension enligt 2 b § lagen (1969:205) om pensionstillskott höjs på motsvarande sätt till av prisbasbeloppet. Motsvarande höjning görs av det särskilda bo- stadstillägget och det särskilda grundavdraget vid inkomstbeskatt- ningen. Skälen för regeringens förslag: Som regeringen har pekat på i före- gående avsnitt är det angeläget att patienten ser delbetalningssystemet som ett naturligt sätt att betala sina läkemedelsinköp och att inköpen där- för regelmässigt kommer att göras genom en uppdelning av kostnaden. För dem som kommer upp till frikortsgränsen innebär en uppdelning av kostnaden att varje delbetalning blir i stället för som gäller . För pensionärer med låga in- komster kan en sådan höjning bli särskilt betungande. Pensionärer som uppbär pensionstillskott eller särskilt bostadstillägg eller båda förmå- nerna skall därför kompenseras för höjningen av beloppsgränsen för högkostnadsskyddet. En ålderspensionär med låg eller ingen ATP får f.n. pensionstillskott av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. En förtidspensionär i motsvarande situation får f.n. pensionstillskott av prisbasbeloppet. För att kompensera dessa grupper för höjningen av beloppsgränsen i högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel höjs pensionstillskottet . På motsvarande sätt höjs pensionstillskottet till omställningspension, sär- skild efterlevandepension eller änkepension enligt 2 b § lagen (1969:205) om pensionstillskott till av prisbasbeloppet. Med nu gällande prisbasbelopp () innebär det en höjning av pensionstillskottet med . Höjningen av pensionstillskottet skall inte på- verka det särskilda bostadstillägget. Även detta tillägg höjs därför . Härigenom kommer höjningen även att beröra den grupp pensionärer som uppbär särskilt bostadstillägg. fattade beslut om ett nytt ålderspensions- system (prop. 1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 315 och 320). Personer som uppbär folkpension och pensions- tillskott enligt äldre regler kommer att i stället upp- bära övergångsvis garantipension. Denna beräknas på ett annorlunda sätt. För att inte påverka den övergångsvisa garantipensionen som avses bli införd skall höjningen av pensionstillskottet tidsbegränsas och utgå t.o.m. . Den framräknade höj- ningen av pensionstillskottet kompenserar fullt ut de berörda grupperna för höjningen av högkostnadsskyddet t.o.m. utgången av . Detta åstadkoms genom att det vid beräkning av det höjda pensionstillskottet har beaktats att utbetalning kommer att ske under 18 och inte 19 måna- der. Regeringen avser att återkomma med förslag om hur kompen- sationen bör utformas och finansieras efter . Till följd av ändringarna av pensionstillskottet görs i en särskild lag vissa ändringar vad gäller det särskilda grundavdraget och deklarations- skyldigheten. Ändringarna innebär att de pensionärer som inte betalar inkomst- skatt inte heller kommer att göra det som en följd av höjningen av pen- sionstillskottet. De blir inte heller skyldiga att avlämna självdeklaration. Avsikten med höjningen av det särskilda grundavdraget är att undanta de pensionärer som endast har folkpension och pensionstillskott från be- skattning. En effekt av höjningen är emellertid att även många pensionärer som har högre pension än enbart folkpension och pen- sionstillskott får en skattelättnad. Det finns därför anledning att begränsa skattelättnaderna för övriga pensionärer. Det sker genom en mindre höj- ning av procentsatsen i den avtrappningsregel som är knuten till det sär- skilda grundavdraget. 5 Ikraftträdande och ekonomiska konsekvenser Bestämmelserna bör träda i kraft . I avsnitt 4.1 lämnas en närmare beskrivning av vad de nya bestämmelserna innebär för de patienter som redan påbörjat en tolvmånadersperiod. Höjningen av beloppsgränsen för högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel beräknas innebära en kostnadsminskning om på helårsbasis. Då ändringen avses gälla fr.o.m. beräknas kostnadsminskningen för uppgå till 800 miljoner kro- nor. När det gäller höjningarna av pensionstillskottet och det särskilda bo- stadstillägget medför dessa en kostnadsökning på . medför höjningarna en kostnadsökning på . sker finansiering genom att medel ur anslaget A2 Bidrag för läkemedelsförmånen under utgiftsområde 9 förs till anslaget A2 Förtidspensioner under utgiftsområde 10 samt till ansla- gen A1 Ålderspensioner, A2 Efterlevandepension till vuxna och A3 Bo- stadstillägg till pensionärer under utgiftsområde 11.