prop · GM031D19 · 1999-01-01 00:00:00 — Vidare framhålls att det är av strategisk betydelse, inte bara för VTI utan även för universitet och högskolor, att sådana basresurser utvecklas och anpassas med hänsyn till behovet av forskning . När det gäller nationella basresurser måste insatser göras för bl.a. fordonssimulatorn och för krockbanan. VTI:s fordonssimulator är av mycket hög internationell klass och institutet har bl.a. kunnat delta i ett antal EU-projekt tack vare tillgången till simulatorn. För att kunna upprätthålla sin världsledande position är det nödvändigt att modernisera och vidareutveckla fordonssimulatorn. Utvecklingskostnaderna för den nya simulatorn beräknas uppgå till , vilket i ett internationellt perspektiv bedöms vara en mycket låg nivå. VTI anger i sin redovisning av besparingskrav på statlig konsumtion att anslagsförbrukningen minskar. Detta i huvudsak beroende på att anslagsbeloppen har minskat till följd av centrala besparingskrav. I och med att anslaget minskar kommer också den statliga konsumtionen att minska. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tusental kronor Uppdragsverk- samhet Intäkter Kostnader Resultat Utfall 1997 109 700 107 100 2 600 Prognos 1998 114 000 114 000 0 Budget 1999 114 000 114 000 0 Slutsatser Årsredovisningen visar att myndigheten i allt väsentligt har uppfyllt de av regeringen angivna verksamhetsmålen. Regeringen menar att VTI har en viktig funktion som sektorforskningsorgan och svarar för en samhällsekonomiskt motiverad forskning. Övergripande mål och inriktning bör därför ligga fast. VTI:s viktigaste uppgift är enligt regeringen att på ett kostnadseffektivt sätt bedriva samhälls- motiverad tillämpad forskning av hög kvalitet. Precis som avser regeringen ställa krav på att uppdragsintäkterna bör uppgå till av intäkterna. Målet skall alltjämt vara att utforma verksamheten så att den fortlöpande kan utvecklas i enlighet med vad forskningsfinansiärerna efterfrågar och kraven som dessa ställer på forskningsresultatens kvalitet och användbarhet. VTI måste kontinuerligt se över sin kompetens inom de områden som är strategiska för institutets framtid. I detta ingår också att avveckla delar som inte efterfrågas. VTI är beroende av endast ett fåtal beställare. Institutet bör därför även verka för att vidga kretsen av forskningsbeställare i avsikt att bli mindre sårbart för tillfälliga nedgångar i efterfrågan hos enskilda beställare. Det är angeläget att regeringens mål om den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen kan uppfyllas. VTI:s möjligheter att av egen kraft finansiera den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen begränsas i och med den utförarroll VTI fick genom det forskningpolitiska beslutet samt genom det mål om att uppdragsintäkterna skall uppgå till . Kommunikationsforskningsberedningen skall genom det forskningspolitiska beslutet beakta behovet av medel för långsiktig kunskapsuppbyggnad vid VTI. För att långsiktigt säkra VTI:s höga kompetensnivå är det väsentligt att medel tillförs institutet i den omfattning som är nödvändig. Det är vidare väsentligt att de nationella basresurserna kan utvecklas så att den höga nivån kan bibehållas. är dock möjligheterna mycket små att kunna tillföra ytterligare anslagsmedel för detta ändamål. Finansieringen måste därför lösas inom befintliga ekonomiska ramar och med en sedvanlig lånefinansiering. Kostnaden för en ny fordonssimulator beräknas uppgå till , vilket dock inte ryms inom VTI:s nuvarande låneram. Därför föreslås låneramen i Riksgälden utökas med för att totalt uppgå till . Detta för att skapa nödvändigt utrymme för att finansiera främst en ny fordonssimulator. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 29 203 Pris- och löneomräkning 619 Förslag 1999 29 822 E2 Kommunikationsforsknings- beredningen Utgift Tusental kronor 170 000 1999 Förslag 169 277 2000 Beräknat 172 758 1 2001 Beräknat 176 140 1 1 Motsvarar 169 277 tkr prisnivå. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har till uppgift att planera, initiera, stödja och samordna övergripande kommunikationspolitiskt motiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. KFB skall också svara för information och dokumentation inom forskningsområdet. De övergripande målen för KFB är att medverka till att bygga upp en för kommunikationssektorn gemensam kunskapsbas och säkerställa tillgången till väl fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare. KFB skall vidare stödja forskning som kan bidra till att uppnå de mål som statsmakterna har lagt fast för kommunikationssektorn samt stödja kunskapsutveckling inom områden där det saknas någon annan naturlig huvudman för verksamheten. Utgifterna för översteg det tilldelade anslaget. Trots detta har KFB fortfarande ett ganska stort anslagssparande. Prognosen för tyder dock på att utgifterna även detta år kommer att överstiga anslaget. Ett visst anslagssparande kommer att finnas dels för att vissa forskningsmedel inte betalas ut förrän slutredovisning lämnats och dels för att sista datum för slutredovisning ligger efter det att projektets löptid gått ut. beslutade om om transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). I den fortsatta forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten inom transportområdet, enligt propositionen, bör inom strategisk transportforskning följande områden prioriteras: - långsiktig hållbarhet - kommunikationernas betydelse och roll i samhället - processer och modeller för planering, styrning och uppföljning Inom tillämpad transportforskning bör enligt beslut följande områden prioriteras: - miljöanpassade transporter och drivmedel - kollektiv persontrafik och offentligt betalda resor - säkerhet i transporter - logistik och samverkande transportlösningar - transportinformatik - infrastrukturens drift och underhåll Enligt propositionen skall även KFB:s ramanslag förstärkas med för att möjliggöra fortsatta insatser i form av systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter, forskning om förutsättningarna att ställa om transporter och kommunikationer till en bättre hushållning med energi- och naturresurser samt uppföljning av erfarenheterna från de pilotprojekt som beredningen medfinansierar. Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatet relaterat till KFB:s verksamhet och ekonomi har redovisats i årsredovisningen. KFB har även inkommit med redovisning av uppdraget om hur KFB, och samordnat FoU-planeringen inom kommunikationsområdet . Regeringen anser att årsredovisningen har en överskådlig struktur där verksamheten beskrivs med avseende på bl.a. mål och prestationer. Ett av KFB:s mål är att 1999 skall i genomsnitt av forskningsstödet lämnas som tema- eller ramprogramanslag för långsiktig kunskapsuppbyggande forskning. , med en något ökande tendens, av KFB:s totala satsningar är uppbundna i projekt som pågår och som har en budgeterad kostnad på . För att regeringens behov av effektredovisning och resultatuppföljning skall bli tillgodosedda återstår dock ett utvecklingsarbete, t.ex. bör kopplingen mellan prestationer och verksamhetsmål bli tydligare. Enligt regeringens bedömning visar årsredovisningen att verksamhetsmålen i det närmaste är uppfyllda. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser I årsredovisningen för som KFB lämnade till regeringen framgår att myndigheten har med stöd av sitt bemyndigande att besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt för budgetåren 1998 2002, gjort sådana åtaganden för totalt . Det är angeläget att KFB kan besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt som löper över . Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis skall vara möjligt för KFB att fatta sådana beslut. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Tusental kronor 1997 utfall prognos 1999 beräknat 2000 beräknat 2001 beräknat Utestående förpliktelser vid årets början 238 230 246 100 253 900 263 900 278 900 Nya förpliktelser 156 203 160 000 160 000 160 000 160 000 Infriade förpliktelser1 -148 333 -152 200 -150 000 -145 000 -140 000 Utestående förpliktelser 246 100 253 900 263 900 278 900 298 900 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam 251 285 290 000 300 000 300 000 300 000 1 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Slutsatser prioriteras arbetet med att genomföra den nya inriktningen av transportforskningen som beslutade 1998 (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Inriktningen i övrigt vad gäller post-, telematik- och IT- forskning bör ligga fast. IT-forskningen blir allt viktigare och stor uppmärksamhet bör ägnas denna. Arbetet inom EU:s femte ramprogram är viktigt. För att få del av ramprogramsmedel för IT- och transportforskningsområdet kan kraven på samfinansiering öka. Stor uppmärksamhet bör därför ägnas åt samplanering av FoU-verksamhet som kommer att bedrivas inom EU:s femte ramprogram och övrig FoU-verksamhet, särskilt i ekonomiskt avseende. Regeringen föreslår även att KFB:s ramanslag förstärks med i enlighet med vad tidigare beslutat (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 146 766 Pris- och löneomräkning 3 111 Överföring från andra anslag 20 000 Överföring till andra anslag -600 Förslag 1999 169 277 E3 () Utgift Tusental kronor 41 048 1999 Förslag 43 852 2000 Beräknat 44 616 1 2001 Beräknat 45 428 1 1 Motsvarar 43 852 tkr prisnivå. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att anslagsförbrukningen understiger tillgängliga medel med ca . Anslagssparandet förklaras huvudsakligen av de medel som överfördes när Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet (DPU) ombildades till . Över-skottet beror enligt dels på att verksamheten expanderat kontinuerligt och att rekryteringarna genomförts med fördröjning i förhållande till när anslagsmedlen tilldelats, dels på att kostnaderna för metodutveckling börjar falla ut på allvar . Som framgår av utgiftsprognos för räknar man med att den största delen av anslagsbehållningen kommer att förbrukas under innevarande år. Regeringens överväganden Resultatinformation bildades genom en ombildning av DPU. Omfattningen av institutets verksamhet har kontinuerligt vuxit . När DPU bildades omfattade organisationen fem anställda, hade 21 tillsvidareanställda och 3 visstidsanställda. Verksamheten finansieras helt genom anslag och består av de två verksamhetsgrenarna Samordning och utveckling och Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar. Under har totala kostnader uppgått till ca . Verksamhetsområdet och utveckling har svarat för av de totala kostnaderna och området Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar således för . Inom området Samordning och utveckling har personalkostnaderna dominerat medan de övriga kostnaderna dominerat inom statistikområdet. Den ekonomiadministrativa värdering som utförts av RRV avseende har för del resulterat i värderingen AA, vilket innebär att omdömet Fullt tillfredsställande har avgivits. verksamhet inom området Samordning och utveckling har under , liksom närmast föregående år, till stor del präglats av uppgifter i samband med arbete. har samordningsuppgifternas andel gradvis minskat. Denna uppgift varierar cykliskt och når sin topp i samband med inriktningsplaneringen. har utvecklingen av såväl de samhällsekonomiska metoderna som de av regeringen prioriterade modellerna för person- och godstransporter kommit i gång på allvar, vilket speglar att tonvikten inom verksamhetsområdet nu är på väg att vridas mot metodutveckling inför kommande planeringsomgång. redovisade ett förslag till enhetliga metoder för att beräkna trafik- och transportarbetet på svenska vägar. Uppgifter om trafik- och transportarbetet krävs för flera olika ändamål, t.ex. för att följa trafikens emissioner, beskriva energiförbrukningen, investerings- och underhållsplanering samt uppföljning av olycksutvecklingen. De har även ett egenvärde som beskrivning av läget och utvecklingen inom sektorn. uppdrag genomfördes i samverkan med berörda intressenter och beträffande modellen redovisades att den är avsedd att redovisa årsvisa uppgifter på nationell nivå mellan åren 1950 1996. Modellen skall därefter användas för årliga skattningar av trafikarbetet. Avsikten är vidare att i denna modell och andra liknande sammanhang så långt som möjligt utnyttja befintlig statistik. har fått i uppdrag av regeringen att utveckla metoder och mått för att precisera och följa upp transportpolitikens olika delmål genom etappmål. har personalresurserna inom området Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar ökat. Detta har medfört bl.a. att kunnat göra ytterligare satsningar på informationsspridning till statistikanvändare, t.ex. genom utgivning av ett nytt nyhetsbrev Observationer. Institutet har även arbetat med förberedelser för en kommunikationsstatistisk årsbok. Avsikten är att den första upplagan av årsboken skall publiceras . har webplats på Internet öppnats och institutet har fortsatt arbetet med att utveckla denna. Under budgetåret har i ökad omfattning medverkat i internationellt arbete med statistikfrågor, bl.a. i det utvecklings- och regleringsarbete i fråga om statistik som bedrivs inom EU och som genom t.ex. statistikdirektiv eller förordningar påverkar arbetssätt och kostnader i statistikverksamhet. Kraven på medverkan från och sida i det internationella statistikarbetet i huvudsak inom EU och FN/ECE har ökat starkt och beräknas öka även och de därpå följande åren bl.a. i anslutning till förberedelsearbetet för det svenska ordförandeskapet i EU. Nya arbetsuppgifter har också tillkommit sedan inträdet i EU. EU- inträdet har även inneburit ändrade förutsättningar för viss statistikinsamling, t.ex. har utrikeshandelsstatistiken förändrats så att möjligheterna att redovisa transportsätt för utrikeshandeln försämrats. Regeringen har därför uppdragit åt att tillsammans med () utreda förutsättningarna för en ny statistik om transportsätt vid gränsöverskridande trafik. framförde därvid att institutet bedömer det som orealistiskt att bygga upp en ny statistik med motsvarande detaljerade innehåll som den tidigare utrikeshandelsstatistiken. Enligt institutet bör i stället bör målsättningen för en ny statistik formuleras så att den ger en heltäckande bild av de gränsöverskridande godstransporterna transportsätt, transportmedel, varuvikt och varuslag samt på- och avlastningsregion. bedömer att denna målsättning i stort sett kan uppnås genom att bearbeta och sammanställa befintlig statistik. I de fall en förbättrad redovisning för vissa typer av gods är nödvändig kan särskilda studier genomföras på dessa områden. inkom till regeringen med en redovisning av ett uppdrag om den fortsatta utformningen och finansieringen av den officiella statistiken om resvanor . har enligt sin instruktion ansvaret för samordningen av riksomfattande resvaneundersökningar. Den nu pågående resvaneundersökningen (RiksRVU) startade och pågår fram t.o.m. . Enligt innevarande års regleringsbrev skall se till att en fortsatt statistik om svenskarnas resvanor blir tillgänglig även och har därför fått i uppdrag att genomföra en upphandling inför den resvaneundersökning som skall påbörjas . Den tidigare undersökningen har finansierats av , , Kommunikationsforskningsberedningen och Luftfartsver-ket. Ett viktigt syfte med undersökningen har varit att ge underlag för att utveckla nya trafikmodeller, ett annat syfte har varit att ge en beskrivande statistik över resandet och dess utveckling. Undersökningen utgör också en viktig informationskälla för forskningen på trafikområdet. Med anledning av undersökningens stora betydelse inom många områden anser regeringen att det är angeläget att undersökningen drivs kontinuerligt. Regeringen anser därför att RiksRVU bör göras permanent , att den bör utgöra officiell statistik och att den i huvudsak bör finansieras via anslag till som statistikansvarig myndighet. Regeringen anser att skall få ansvar för den riksomfattande resvaneundersökningen och föreslår därför att institutets budget skall förstärkas med för detta ändamål. redovisade till regeringen ett uppdrag om utformning och finansiering av ett system för löpande statistik om varuflöden till och från svenska företag. Den transportstatistik som producerats inom ramen för den officiella statistiken har varit knuten till specifika transportslag, främst transporter med lastbil, järnväg och sjöfart. Som komplement till den etablerade transportstatistiken har ett behov framträtt av att statistiskt kunna belysa hur nettoförflyttning av gods ser ut från avsändare till mottagare oberoende av transportslag/transportkedjor. Ett system för löpande statistik om varuflöden till och från svenska företag en varuflödesundersökning skulle göra det enklare att överblicka den samlade efterfrågan på godstransporter och därmed underlätta för myndigheter och företag att se nya möjligheter till samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag. Partiella studier av varuflöden i baserade på studium av fraktsedlar och med syftet att utgöra underlag för modellskattningar har förekommit . I samarbete med trafikverken gav i uppdrag åt SCB att genomföra en ny, regionalt begränsad (och ) undersökning av varuflöden . kommer en riksomfattande (förutom och ) provundersökning av varuflöden att äga rum. Denna finansieras av , trafikverken och Kommunikationsforskningsberedningen (KFB). I regeringens proposition 1997/98:56 anges som en av målsättningarna för den framtida transportpolitiken att man genom ökad samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag skall kunna förbättra möjligheterna att etablera sammanhållna transportkedjor som på ett flexibelt och kostnadseffektivt sätt förflyttar gods från dörr till dörr . Med anledning av vad som redovisats ovan anser regeringen att behov finns av produktion av en löpande statistik som tydliggör sambanden mellan efterfrågan på godstransporter och näringslivets struktur med avseende på bransch och lokalisering. Regeringen anser även att en rikstäckande och aktuell varuflödesstatistik av god kvalitet kommer att öka förutsättningarna för framgång inom området med utveckling av modeller för godstransporter. Det är därför av vikt att en permanent riksomfattande varuflödesundersökning genomförs och att uppläggningen utformas med avsikt att rapporteringen skall ske löpande inom ramen för den officiella statistiken. Regeringen anser att skall få ansvar för den riksomfattande varuflödesundersökningen och föreslår därför att institutets budget skall förstärkas med för detta ändamål. Enligt regeringens bedömning medför den redan nu ökande och den förväntade ökande arbetsbelastningen på verksamhetsområdet och nulägesbeskrivningar att möjligheter att bedriva ett långsiktigt utvecklingsarbete kan komma att hämmas. För att skall kunna delta i det ökande internationella arbetet och kunna handlägga de nya arbetsuppgifter som tillkommit föreslår regeringen att anslag förstärks med för detta ändamål. Med hänvisning till vad som anförts ovan föreslår regeringen således en förstärkning av budget för med totalt . Finansiering sker genom en omfördelning inom utgiftsområde 22. Slutsatser Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att i huvudsak har uppfyllt de mål som åsatts. Inom verksamhetsområdet och utveckling har fokus börjat att flyttas från samordning av infrastrukturplanering till metodutveckling inför kommande planeringsomgång. Området Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar har präglats av en ökad medverkan i internationellt arbete med statistikfrågor. I samband med detta har ett antal nya arbetsuppgifter inom statistikområdet tillkommit. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det är viktigt att insatser på statistikområdet stärks, dels för att möjliggöra en anpassning till de snabba förändringar som sker inom området, dels för att utveckla och förbättra befintliga och nya statistikprodukter. Beräkning av anslaget för Tusental kronor Anslag 1998 37 215 Pris- och löneomräkning 705 Justering av -168 Överföring från andra anslag 6 100 Förslag 1999 43 852 Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts av anslaget. Justeringen är en korrigering av den tidigare justeringen som genomfördes av anslagen när sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga området förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). E4 Bidrag till m.m. 183 748 1999 Förslag 192 690 2000 Beräknat 196 080 1 2001 Beräknat 199 037 1 1 Motsvarar 192 690 tkr prisnivå () är central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor. anslag skall användas till uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhällets allmänna behov av prognoser, varningar och beredskap samt till sådana samhällsnödvändiga uppgifter som nyttiggör den kompetens bygger upp i den infrastrukturella verksamheten. övriga verksamhet skall finansieras med avgifter. Uppdragsverksamheten sker inom ramen för myndighetsansvar men bekostas med full kostnadstäckning av andra myndigheter. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. skall bidra till att uppnå det övergripande målet för transportpolitiken om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborg-arna och näringslivet i hela landet. skall vidare understödja samhälleliga uppdragsgivares och kommersiella kunders ansträngningar att: - skydda liv och egendom, - värna om miljön, - främja samhällsutvecklingen, - minimera kostnader eller öka intäkter. Den anslagsfinansierade verksamheten bedrivs i en händelsekedja för datainsamling-förädling- slutproduktion-distribution som från och med /96 går under begreppet infrastruktur. Internationell samverkan samt delar av forskning och utveckling är nödvändiga stödfunktioner för att infrastrukturen skall kunna upprätthållas. Den kompetens som byggs upp inom infrastrukturen kommer till nytta vid framtagning av beslutsunderlag för samhällsplanering. av ramanslag används för finansiering av infrastrukturen. Finansiering av särskilda satsningar för utveckling av nya beslutsunderlag har fått sökas hos andra myndigheter. Inom vissa viktiga områden finns dock ingen naturlig beställare och då måste ramanslaget användas. Utrymmet för detta är dock begränsat. Genom geografiska läge är det naturligt att från svensk sida ta initiativ till och leda stora delar av de gemensamma ansträngningarna när det gäller Östersjösamarbetet. Behovet av ett adekvat kunskapsunderlag för beslutsfattare är stort, både när det gäller en beskrivning och rum och när det gäller att beräkna effekter av föreslagna åtgärder. Speciellt för havsområden måste nyttjande och skydd samordnas mellan grannstater. har deltagit i planeringsarbetet inom olika internationella organ för att genom ökad samverkan kunna tillgodose de behov och krav på planerings- och beslutsunderlag som behövs för ökad säkerhet till sjöss och för ett ekonomiskt och uthålligt nyttjande av havets resurser. Inom ansvarsområde kan man notera att en lång rad extrema händelser inträffat 1997 vilka kan ha samband med mänsklig aktivitet och störningar i den ekologiska balansen. ingår som en pusselbit i ett världsomspännande sökande efter samband mellan mänsklig aktivitet, störningar i den ekologiska balansen och vissa extrema meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska fenomen . har av denna anledning föreslagit att institutets ramanslag tillfälligt tillförs vardera året för utveckling av nya beslutsunderlag för samhällsplanering. agerar som representant i de internationella organisationerna EUMETSAT, ECMWF, WMO och IOC. Via EUMETSAT erhåller meteorologiska, geostationära satellitdata varje halvtimme vilket är ett mycket viktigt underlag för väderprognoser. Medlemskapet i ECMWF ger tillgång till de bästa medellånga numeriska väderprognoserna i världen. WMO är den internationella meteorologiska organisationen och är en del av . anslag bekostar medlemsavgifterna till dessa internationella organisationer.