prop · GM031D14 · 1999-01-01 00:00:00 — stöder kommitténs förslag om att bidrag också skall kunna utgå för den egna administrationen och dess kanslifunktion. Man understryker också kommitténs förslag om att stödet skall vara lång- siktigt men att även nya fungerande verksam- heter skall kunna komma i åtnjutande av bidrag. Förbundet pekar på skillna- den mellan frivilligorganisationer och myndig- heter och framhåller att det är viktigt för bi- dragsgivaren, dvs. staten, att hålla i minnet att man inte kan eller bör styra en frivilligorganisa- tion på samma sätt som en myndighet. åt läkemedelsmissbruka- re påpekar att det i direktiven till kommittén betonas att förnyelsearbete skall uppmuntras och stödjas. För att detta skall kunna ske måste ett stort mått av frihet ges till organisationerna. anser att kommitténs förslag utgör en bra utgångspunkt för att påbörja arbetet med att resultatstyra bidragen. Förbundet anser att det är naturligt att man skall följa upp och utvärdera användningen av statliga medel, även när det gäller bidrag till organisationer. En bättre resul- tatstyrning av bidragen kommer även att kunna bidra till ökade kunskaper hos samhällets före- trädare om de villkor och förutsättningar som organisationerna arbetar under. upplysning (CAN) understryker vikten av konti- nuerliga utvärderingar, såväl med en administra- tiv som en vetenskaplig inriktning. Kvinnorörelsernas samarbetsorganisation i nykterhetsfrågor (KSAN) framhåller att folkrörel- serna väl känner verksamheten inom sitt område, att de har lång erfarenhet av oväld och att de också ser vilka organisationer som utför ett för frågorna gott arbete. För att i möjligaste mån säkerställa att bi- dragen fördelas mellan organisationerna enligt likartade principer och urvalskriterier instämmer Röda Korset i kommitténs förslag att en myndig- het skall ansvara för bidragshanteringen. Skälen för regeringens förslag: Det är ange- läget att det frivilliga sociala arbetet stärks och effektiviseras som de organisationer som är verksamma inom området måste ges respekt och frihet att arbeta efter sina förutsätt- ningar. Användningen av statsbidraget till frivilligor- ganisationerna inom det sociala området bör kunna utvärderas och omprövas med jämna mellanrum för att ge utrymme för skaparkraft och förändring inom området. Det råder enighet om att det bör skapas tyd- liga kriterier för vilken typ av organisationer som kan söka bidrag och för vilken verksamhet bidrag kan sökas. De verksamhetsområden statsbidrag inom an- slaget är avsett att täcka är alkohol och narkotika, utsatta barn och deras familjer samt våld mot kvinnor. Syftet med statsbidraget är att stödja organisa- tionerna i deras arbete med att förstärka och komplettera de samhälleliga insatser som genom- förs inom de angivna områdena av stat, landsting eller kommun. Detta kan ske genom utbild- ningsinsatser, information, opinionsbildande verksamhet eller olika former av stödjande socialt arbete. Som flera remissinstanser har framhållit bör det finnas en balans mellan ett grundläggande organisationsstöd, som skall täcka kanslifunktio- ner, och ett verksamhetsstöd som skall möjlig- göra ett utåtriktat arbete i linje med de socialpo- litiska målsättningar som statsbidraget är avsett att stödja. Organisationerna skall lämna ekonomiska redovisningar av användningen av statsbidraget. De skall också rapportera om effekterna av sina insatser i förhållande till de mål som de angivit. Regeringen delar kommitténs uppfattning att en myndighet bör besluta om bidragen. Rege- ringen vill framhålla att de kriterier som kan ställas upp inom området aldrig kan leda till någon form av automatik, utan bidragsgivningen kommer alltid att ha inslag av lämplighets- eller skälighetsbedömningar. Inte minst mot denna bakgrund är det att föredra att bidragsmottagarna inte deltar i det direkta beslutsfattandet. Enligt regeringen är det också viktigt att det för bidragsgivningen skapas förutsättningar för en större öppenhet när det gäller att lämna bidrag till nya organisationer än vad som är möjligt . Enligt regeringens mening skall ansvaret för bidragsgivningen åvila . För att inte den förebyggande aspekten skall komma i skymundan skall samråd ske med . Som flera organisationer har framhållit finns det värdefulla kunskaper hos organisatio- nerna som bör tas till vara. Därför bör ett råd- givande organ upprättas av med representanter för frivilligorganisationerna för att bl.a. följa och utveckla bidragssystemet. Ett sådant råd kan också vara en värdefull bas för samverkan mellan olika organisationer. Riktlinjerna för fördelning av statsbidrag till frivilligorganisationer verksamma inom det so- ciala området föreslås att gälla från . Slutsatser Frivilliga organisationer gör på olika sätt viktiga insatser på det sociala området som komplement till samhällets insatser. För att komma till rätta med de olika problem som Statsbidragutred- ningen presenterar lämnar regeringen förslag till nya riktlinjer för statsbidrag till vissa organisa- tioner inom det sociala området. De nya rikt- linjerna innebär också att förordningen (1977:486) om statsbidrag till organisationer som bedriver nykterhetsarbete skall upphöra att gälla och att den i förordningen angivna samarbetsnämndens uppgift att pröva frågor om statsbidrag tas över av . De tidigare anslagsposterna Bidrag till vissa organisationer samt Bidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. slås ihop till en gemensam anslagspost. För åtgärder mot sexuell exploatering av barn tillförs anslaget . Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslag B10 Bidrag till organisationer på det sociala området för . beräknas anslaget till respektive . B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Tabell 5.16 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 57 117 1999 Förslag 30 000 2000 Beräknat 30 000 2001 Beräknat 30 000 Internationaliseringen och det svenska EU-in- trädet har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Exempel på sådana förändringar är ändrade regler för införsel av alkohol och avskaffandet av monopolen för tillverkning, import och partihandel av alko- holdrycker. Den illegala alkoholhanteringen ökar. Ytterligare förändringar av nuvarande införsel- och partihandelsregler, med anledning av en formell underrättelse från av- seende partihandelsreglerna och kommande för- handlingar när det gäller rätt att be- gränsa resandeinförseln av alkoholdrycker, kan bli aktuella. Alkohol förekommer som berusningsmedel långt ner i åldrarna som allt fler ung- domar uppger att de har prövat eller skulle vilja pröva narkotika. Narkotikan är alltmer lättill- gänglig. Handel via internet är ett exempel på detta. Mot den bakgrunden har bl.a. Nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaföre- byggande insatser tagit flera initiativ för att vända utvecklingen. Regeringens överväganden Resultatinformation Nationella ledningsgruppen har initie- rat och finansierat ett antal ungdomsprojekt av nationellt intresse. De projekt som kommit till stånd utgår ifrån att inställningen till alkohol och narkotika är en fråga om värderingar och livsstil. En annan gemensam utgångspunkt har varit att aktivt engagera ungdomarna själva. Av anslaget disponeras av Folkhälsoin- stitutet för förstärkning av det lokalt före- byggande arbetet. Slutsatser De förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. Informa- tion, opinionsbildning och andra alkohol- och narkotikaförebyggande insatser, framför allt på lokal och regional nivå, får därför en ökad be- tydelse i ansträngningarna att påverka attityder och beteenden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget B11 Alkohol- och narkotikapolitiska åt- gärder för . beräknas anslaget till respek- tive . B12 utbildningsstöd Tabell 5.17 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 10 067 1999 Förslag 8 447 2000 Beräknat 8 599 1) 2001 Beräknat 8 734 2) 1) Motsvarar 8 447 tkr prisnivå 2) Motsvarar 8 447 tkr prisnivå utbildningsstöd (Sisus) skall bidra till att uppnå målet för utgifts- området genom att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt genom att administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. Sisus ger också kansliservice till bildning. Sisus åtagande är här bredare än då det gäller omvårdnadsinsatserna, eftersom Sisus också direkt skall ta hänsyn till utbildningssidan av riksgymnasieverksamheten. Av årsredovisningen för framgår att Sisus anslagssparande när det gäller förvaltningsanslaget vid utgången av uppgick till , bl.a. beroende på lägre personalkostnader än vad som budgeterats. Regeringens överväganden Resultatinformation I sin årsredovisning för redo- visar Sisus sin verksamhet under verksamhets- grenarna stöd inom folkhögskoleområdet, stöd inom universitet och högskolor samt stöd inom riksgymnasieverksamheten för svårt rörelsehind- rade ungdomar. Sisus arbetar i enlighet med mål som rege- ringen satt upp i regleringsbrevet. Sisus har bl.a. som mål att ansvara för att kva- liteten i den verksamhet som finansieras med hjälp av bidraget till vårdartjänst säkras och att resurserna används effektivt. Med anledning av detta har Sisus under inom de olika verksamhetsområdena genomfört både återkommande och särskilt riktade projekt samt enkät- och intervjuundersökningar. Angående verksamhetsmålet att prioritera lösningar som möjliggör jämförelser mellan olika huvudmän vad gäller verksamheternas omfatt- ning, inriktning och kvalitet i förhållande till använda resurser, har Sisus dels framställt och vidareutvecklat ett uppföljningsinstrument och terminsvis gjort jämföresler mellan olika huvud- män, dels gjort ett antal brukarstudier. Sisus har också, i enlighet med reglerings- brevet, beskrivit och analyserat hur insatser en- ligt Lagen (1993:389) om assistansersättning () m. m. påverkar behovet av de särskilda stödinsatser som Sisus ansvarar för. Analysen har visat att folkhögskolepersonalens kunskap om vilka insatser som erbjuds via LSS/, Sol och Sisus är generellt låg. De flesta folkhögskolor föredrar att själva ha ansvaret för assistenterna. De är angelägna om att assistenterna skall vara förtrogna med skolkulturen och delaktiga i verksamheten utifrån skolans perspektiv. Sisus får efter regeringsbeslut ta ut avgift av för att registrera an- sökningar och redovisningar samt bereda rådets beslut avseende förstärkningsbidraget till folk- högskolor. Insatsen innebär att Sisus får en hel- hetsbid av handikappinsatserna på folkhög- skolorna. Sisus åtagande har möjliggjorts genom att Sisus utvecklat ett nytt databassystem som omfattar olika stödinsatser. Den avgiftsfinansie- rade verksamheten skall ha full kostnadstäckning som mål. Sisus har undersökt verksamheten vid riks- gymnasierna för rörelsehindrade elever och bl.a. fått kunskap om att könsfördelningen bland eleverna vid de olika riksgymnasierna är mycket olika. Resultaten pekar på att fler pojkar än flickor går på riksgymnasierna men att flickorna använder fler insatser än pojkarna Praktiskt har genderarbetet inneburit att kön används som indelningsgrund i samtliga projekt . Sisus tillhör en av de myn- digheter som engagerats i den metodgrupp som tillsatts för att ta fram metoder för genderana- lyser. Slutsatser Regeringen föreslår att förvaltningsanslaget för Sisus minskas med på grund av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bak- grund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget B12 utbildningsstöd (Sisus) för . be- räknas anslaget till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 8 561 Pris- och löneomräkning 367 Justering av 19 Omfördelning inom utgiftsom- rådet -500 Förslag 1999 8 447 B13 Handikappombudsmannen 5.18 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 8 370 1999 Förslag 7 857 2000 Beräknat 7 860 1) 2001 Beräknat 7 992 2) 1) Motsvarar 7 723 tkr prisnivå 2) Motsvarar 7 723 tkr prisnivå skall bidra till att uppnå målet för utgiftsområdet genom att be- vaka frågor som angår funktionshindrade perso- ners rättigheter och intressen samt verka för att personer med funktionshinder uppnår full del- aktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnads- villkoren. Av årsredovisningen för framgår bl.a. att an- slagssparande vid ingången av uppgick till . Regeringens överväganden Resultatinformation I årsredovisningen för redovisar sin verksamhet under verksamhetsgrenarna ärendehandläggning, uppföljning och analys samt information och kunskapsöverföring. måluppfyllelse har varit god . Verksamheten har bedrivits i enlighet med målet. har utvecklat ef- fektiva och ändamålsenliga handläggningsrutiner. Enkla ärenden skall besvaras inom 14 arbets- dagar. Anmälningsärenden och skriftliga råd- givningsärenden skall besvaras . Myndigheten har systematiskt kunnat handlägga de anmälningsärenden som inkommit trots den ökning av anmälningsärenden (41 pro- cent) som skett jämfört med . De van- ligast förekommande anmälningarna gällde tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. yttre miljö, färdtjänst/kommunikationer och tillgång till information. En uppföljning av ären- dena som var aktuella visar att insatser har lett till förändringar i drygt hälften av ärendena (73 av 134 anmälningar). Det rör sig om både direkta effekter där den anmälde går anmälaren till mötes, men också om generella effekter där även andra funktionshindrade har gagnats. finns också juri- disk rådgivning på internet. har i särskild ord- ning lämnat en rapport till regeringen om sin verksamhet och om utvecklingen inom handi- kappområdet samt givit förslag till åtgärder. verksamhet är föremål för översyn (dir. 1997:131). Enligt direktiven skall utredningen bl.a. pröva vilken betydelse ombudsmannen haft för utvecklingen inom handikappområdet i stort samt bedöma om, och i så fall hur, ombudsmannens roll och arbetsuppgifter bör förändras i något avseende. Under förutsättning att fattar be- slut, i enlighet med regeringens förslag ( prop. 1997/98:179), om en ny lag om förbud mot dis- kriminering inom arbetslivet av personer med funktionshinder, kommer Handikappombuds- mannen ges ytterligare nya arbetsuppgifter. har sedan myn- digheten inrättades utvecklat sitt analys- arbete genom att ha tillgång till könsuppdelad statistik. Myndigheten har också spridit infor- mation om behovet av könsuppdelad statistik och nödvändigheten av att ha med ett gender- perspektiv inom handikappforskningen. Förutom barn med funktionshinder och psy- kiskt funktionshindrade är genderfrågor priorite- rade arbetsområden . I regleringsbrev /95 angavs att Handikappombudsman- nen skulle prioritera kvinnor med funktionshin- der. Könsperspektivet i verksamheten har därför haft fokus på kvinnor. Även om det självklart medför att även männens situation belyses har det i regel skett i relation till kvinnors situation. Framledes kommer genderprogrammet att ha fokus på såväl kvinnors som mäns situation uti- från deras olika behov, möjligheter, erfarenheter, rättigheter, livssammanhang och sätt att förhålla sig. Frågorna ligger nära Handikappombudsman- nens uppgift att verka för att personer med funktionshinder tillförsäkras bl. a inflytande och delaktighet i samhället. En svårighet som myn- digheten själv uppger har varit att hitta bra ana- lysinstrument och metoder för att vidareutveckla genderarbetet. En representant för myndigheten ingår nu i den metodgrupp som tillsatts för att ta fram metoder för genderanalyser. Inom ansvarsområde finns en rad myndigheter som omfattas av gen- derarbetet. Iakttagelser från Handikappom- budsmannen om tillämpningen av lagar och reg- ler kan tillföra dessa myndigheter värdefull information i ett genderperspektiv. Inom andra områden är Handikappombuds- mannen mer ensam i sin bevakningsroll. Det gäller t. ex. inom forskning och utvecklings- arbete som berör funktionshindrade och som inte är forskning på uppdrag av myndigheter. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget B13 för . beräknas anslaget till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 7 746 Pris- och löneomräkning 102 Justering av 9 Förslag 1999 7 857 B14 Barnombudsmannen 5.19 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 7 527 1999 Förslag 7 717 2000 Beräknat 7 856 1) 2001 Beräknat 7 978 2) 1) Motsvarar 7 717 tkr prisnivå 2) Motsvarar 7 717 tkr prisnivå () skall bidra till att uppfylla målet för utgiftsområdet genom att verka för att barns och ungdomars rättigheter och intressen tillgodoses. BO har en opinions- bildande och attitydpåverkande roll och skall i sin verksamhet informera om FN:s konvention om barnets rättigheter () och medverka till att den genomförs på alla nivåer i samhället. Myndigheten skall bevaka frågor som angår barns och ungas rättigheter och intressen och särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt konven- tionen. I syfte att öka samhällets kunskap om barns och ungas uppväxtvillkor skall myndigheten samla kunskap om och i dialog med berörda myndigheter följa och hålla samman sektors- övergripande uppföljningsstudier om villkoren för barn och unga upp till . BO skall även företräda barn och unga i den allmänna debatten och i dialog med verka för att barn och unga ges ökat inflytande och att deras åsikter tas tillvara. Myndigheten skall vidare lyfta fram och tydliggöra samhällets ansvar för barn samt sprida kunskap om barn och unga i utsatta situationer. BO skall sprida kunskap om och verka för att kommunerna använder som ett praktiskt redskap i såväl det individuella som det generella arbetet med barn. BO skall även verka för att utveckla nivån på olycksfallsföre- byggande arbete och därvid göra en genomgång av rättstillämpningen när det gäller ansvarsfrågor vid barnolycksfall. Regeringens överväganden Resultatinformation måluppfyllelse har varit god under verksamhetsåret. Verksamhetsmålen har i huvudsak kunnat uppfyllas. Bedömningen av myndighetens prestationer måste ses i belys- ning av att BO bl.a. är en opinionsbildande myn- dighet. Enligt den opinionsmätning som BO låtit genomföra är kännedomen om myndighetens aktiviteter god. Arbetet kring olika sakfrågor har varit framgångsrikt på flera områden och i flera statliga utredningar återfinns förslag som BO har drivit på olika sätt. BO har bl.a. deltagit i Barn- kommitténs arbete (SOU 1997:116) som pre- senterades . Inom ramen för en Internetsatsning har myndigheten byggt upp en hemsida som registrerat 3 100 besök sedan star- ten . BO har genomfört en enkät till elever i årskurs 4 samt en studie om samhälls- stödet till barn och hur det påverkats av den ekonomiska krisen. BO har vidare avslutat ett särskilt regeringsuppdrag om mobbning, inklu- derande informationsspridning, ökad samord- ning mellan myndigheter och organisationer samt framtagandet av konkreta förslag om hur mobbning skall kunna förebyggas och förhind- ras. har BO överlämnat statis- tikboken och den årliga rapporten om barns och ungdomars situation och uppväxt- villkor till regeringen. BO har vidare utarbetat en handbok om för kommuner och landsting. skall i sitt arbete beakta flickors och pojkars olika utgångspunkter och förutsättningar. Myndigheten har fortlöpande ett könsperspektiv på den statistik som samlas in och sammanställs. Flickors och pojkars livs- villkor och situation redovisas i den årliga rapporten till regeringen. BO skall verka för att kommunerna använder som ett praktiskt redskap i såväl det individuella som generella arbetet med barn. I detta arbete sprider myndigheten bl.a. exempel på modeller i form av barn- och ungdomsplaner, barnbilagor, check- listor och barnkonsekvensanalyser. Barnom- budsmannen betonar i detta arbete vikten av att kommunerna utgår från både flickors och poj- kars olika utgångspunkter och förutsättningar i den kommunala beslutsprocessen. Slutsatser har funnits , vilket innebär att det nu finns erfarenheter av hur myndigheten har fungerat i praktiken och un- derlag för hur den skulle kunna förändras. anser i sitt slutbetänkande (SOU 1997:116) att BO har en nyckelroll i arbetet med genomförandet av i . Regeringen har tillkallat en utred- ningsman för att se över verksamhet, organisation, roll och arbetsformer (dir. 1998:21). Syftet med översynen är att belysa vilken roll BO har spelat för utvecklingen inom barnområdet inklusive arbete med att göra barn- konventionen känd. Översynen skall också innehålla en genomgång av vad som kan göras för att effektivisera och stärka BO:s verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under an- slaget B14 för . beräknas anslaget till respektive . Vid anslagsberäkningen har en teknisk juste- ring gjorts av anslaget. Justeringen har genom- förts med anledning av att en korrigering har gjorts av den justering som genomfördes av an- slagen för med anledning av att sättet att finansiera avtalsförsäkringar på det statliga om- rådet förändrades (se bilaga 1, avsnitt 4). Beräkning av anslaget Tusental kronor Anslag 1998 7 550 000 Pris- och löneomräkning 145 000 Justering av 22 000r Förslag 1999 7 717 000 för internationella adoptionsfrågor Tabell 5.20 Anslagsutvecklingen Tusental kronor 6 414 1999 Förslag 6 745 2000 Beräknat 6 865 1) 2001 Beräknat 6 978 2) 1) Motsvarar 6 745 tkr prisnivå 2) Motsvarar 6 745 tkr prisnivå för internationella adoptions- frågor () är central myndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rö- rande internationella adoptioner. har som uppgift att underlätta adoption i av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoptionen sker till barnets bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . Nämnden ansvarar för frågor enligt förord- ningen (1976:834) om prövning av utländskt be- slut om adoption, samt frågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1979:192) om in- ternationell adoptionsförmedling. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana or- ganisationer. När det är fråga om adoption av ett utländskt barn utan medverkan av auktoriserad samman- slutning skall enligt lagen om internationell adoptionsförmedling pröva om förfarandet är godtagbart. Regeringens överväganden Resultatinformation Ca 900 1000 barn adopteras till med en svagt nedåtgående tendens. görs bedömningen att ca 950 adoptivbarn skall komma till . Adoptionsverksamheten håller en hög etisk nivå i . har väsentligt bidragit till detta genom sin aktiva tillsyns- och informa- tionsverksamhet. Enskilda händelser visar dock att man inte kan ta den höga etiska nivån för given. Fortsatta ansträngningar från NIA:s sida är därför nödvändiga. har med anledning av regeringens proposition Internationella adoptioner (prop. 1996/97:91) beslutat om vissa förändringar som berör NIA:s verksamhet. Beslutet gav underlag för att skulle kunna ratificera om skydd av barn och samar- bete vid internationella adoptioner. Ratifice- ringen har ägt rum . är också centralmyndighet enligt konventionen. I övrigt innebär beslut ett antal lagändringar, bl.a. stärks den enskildes rättssäkerhet i samband med adoption och utrymmet för enskilda adop- tioner begränsas. Slutsatser Regeringens bedömning är att myndigheten i allt väsentligt uppfyllt sina mål.